Провадження № 2п/712/23/20
Справа № 712/3173/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 червня 2020 року Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:

головуючого судді - ПИРОЖЕНКО С.А.

при секретарі ТІТОВА О.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення від 20 лютого 2020 року,

В С Т А Н О В И В:

Заочним рішенням Соснівського районного суду м. Черкаси від 20 лютого 2020 року ухваленому за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення грошової суми трьох процентів річних та процентів за користування позикою за несвоєчасне виконання грошового зобов`язання, позовні вимоги задоволені частково.

ОСОБА_3 звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення, посилаючись на те, що справа була розглянута у його відсутність, оскільки він не з`явився в судове засідання з поважних причин, при цьому клопотав про відкладення розгляду справи, що було призначене на 20 лютого 2020 року, у зв`язку з тим, що знаходився на лікуванні, та з прийнятим рішенням не погоджується, крім того, судом не враховані відомості та докази, подані нею до суду, які мають істотне значення для правильного вирішення спору.

ОСОБА_3 до судового засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив, про день та час розгляду справи був повідомлений належним чином.

Позивач ОСОБА_2 до судового засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність, проти задоволення заяви заперечував та просив рішення суду від 20 лютого 2020 року залишити в силі.

Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини які регулюються нормами цивільно-процесуального законодавства.

У відповідності до п.1 ч.3 ст. 287 ЦПК України суд може своєю ухвалою за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення залишити заяву без задоволення.

Відповідно до ч. 3,4 ст. 285 ЦПК України, в заяві про перегляд заочного рішення повинні бути зазначені обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання і неповідомлення їх суду, і докази про це та посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

З матеріалів цивільної справи № 712/3173/19 вбачається, що судове засідання по справі було вперше призначено на 20 травня 2019 року, та в подальшому справа (з урахуванням щорічної відпустки судді та навантаженості в суді) неодноразово призначалася до розгляду, а саме: на 19 липня 2019 року, у зв`язку з неявкою відповідача без поважних причин розгляд справи відкладено на 22 серпня 2019 року (відповідач не з`явився, подав до суду заяву про відкладення розгляду справи через неможливість явки до судового засідання, у зв`язку з хворобою, додав довідку про направлення на стаціонарне лікування), 07 листопада 2019 року (відповідач повторно не з`явився до судового засідання без поважних причин, заяв про відкладення розгляду справи до суду не подавав); 05 грудня 2019 року (відповідач повторно не з`явився, подав до суду заяву про відкладення розгляду справи у зв`язку з перебуванням на стаціонарному лікуванні, додав довідку від 04 грудня 2019 року про перебування на стаціонарному лікуванні в медичному закладі з 19 листопада 2019 року по теперішній час), 15 січня 2020 року (відповідач не з`явився, подав заяву про відкладення розгляду справи у зв`язку з перебуванням на лікуванні, будь-яких підтверджуючих довідок з медичних установ до заяви не надав), 05 лютого 2020 року (відповідач повторно не з`явився, подав до суду заяву про відкладення розгляду справи у зв`язку з перебуванням на лікуванні; будь-яких підтверджуючих медичних довідок до заяви не надав) та 20 лютого 2020 року (знову до судового засідання не з`явився, подав до суду заяву про відкладення розгляду справи у зв`язку з перебуванням на лікуванні, будь-яких підтверджуючих довідок з медичних установ до заяви не надав).

Відповідно до п.п. 1, 2 ч.2 ст.223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в межах строків, встановлених статтею 210 цього Кодексу, у разі, зокрема, першої неявки в судове засідання сторони або будь-кого з інших осіб, які беруть участь у справі, оповіщених у встановленому порядку про час і місце судового розгляду, якщо вони повідомили про причини неявки, які судом визнано поважними.

Отже, судом були вжиті всі заходи щодо повідомлення учасників судового розгляду, зокрема відповідача, тому суд прийшов до висновку про умисне затягування відповідачем розгляду справи та неявки в судові засідання без поважних причин, оскільки вказані не підтверджені належними доказами.

Згідно ч. 4 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).

Зважаючи на викладене та те, що справа у провадженні суду перебувала значний час, а відповідач зловживав своїми процесуальними правами, відзиву на позовну заяву у встановлений судом строк не надав, що давало суду право при заочному розгляді справи обмежитися доказами, наданими позивачем, що повністю відповідає положенням ч. 1 ст. 280 ЦПК України.

Крім того, суд також звертає увагу на наступне. Так, заявник у заяві про перегляд заочного рішення посилається на ту обставину, що на момент винесення заочного рішення він перебував на стаціонарному лікуванні та додав довідку з КНП «Черкаська міська консультативно-діагностична поліклініка» «Філія № 2 Черкаської міської консультативно-діагностичної поліклініки» про те, що він перебував на лікуванні в умовах Д/С КНП «Філія № 2 ЧМКДП» з 05 лютого по 21 лютого 2020 року. Довідка датована 30 березня 2020 року.

Заявник посилається у заяві на ту обставину, що в період проходження лікування на руках у особи, яка проходить таке лікування відсутні підтверджуючі документи про це, оскільки останні видаються вже після завершення такого. Однак, вказане спростовується довідкою, яка подавалася самим же відповідачем до суду з лікувального закладу в грудні 2019 року, в якій вказувалося, що ОСОБА_3 проходить лікування з 19 листопада 2019 року по теперішній час. Тобто, за необхідності лікувальні заклади можуть видавати такі довідки, навіть до закінчення лікування. По закінченні лікування лікувальним закладом видається листок непрацездатності, який заявником до суду не надавався. Крім того, суд також звертає увагу і на те, що заявник в день проведення судового засідання 20 лютого 2020 року, перебуваючи в умовах лікування (з ускладненням), як він зазначає, зміг з`явитися до суду та особисто подати через канцелярію суду чергову заяву про відкладення розгляду справи. У зв`язку з цим, суд оцінює критично надану заявником довідку, оскільки вказані в ній дані не узгоджуються з фактичними обставинами.

Враховуючи вимоги цивільного процесуального законодавства для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

Дослідивши заяву про перегляд заочного рішення, матеріали справи, суд приходить до висновку що в заяві відсутні посилання на будь-які докази, які мають істотне значення для справи, які не були досліджені судом при винесенні заочного рішення, оскільки обґрунтування заяви про перегляд заочного рішення є непогодження з винесеним рішенням по суті та є обґрунтуванням.

З урахуванням наведеного вище, суд вважає, що заява про перегляд заочного рішення не підлягає до задоволення.

Частиною 4 ст. 287 ЦПК України передбачено, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Керуючись ст.ст. 258-261, 268, 284-289 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення від 20 лютого 2020 року залишити без задоволення.

Роз`яснити заявнику його право відповідно до вимог ч. 4 ст. 287 ЦПК України оскаржити заочне рішення до Апеляційного суду Черкаської області у загальному порядку.

Ухвала оскарженню не підлягає.

ГОЛОВУЮЧИЙ :