Ухвала

17 червня 2020 року

м. Київ

справа № 757/37795/18-ц

провадження № 61-8441ск20

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Краснощокова Є. В., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою Публічного акціонерного товариства «Українська залізниця» на рішення Печерського районного суду міста Києва від 28 травня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 04 лютого 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Українська залізниця» про стягнення заборгованості із заробітної плати, грошової компенсації за невикористану щорічну відпустку, однозарозової грошової допомоги, середнього заробітку за час затримки виплати сум, що належать від підприємства, відшкодування моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

27 травня 2020 року Публічне акціонерне товариство «Українська залізниця» (далі -ПАТ «Українська залізниця») звернулося до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Печерського районного суду міста Києва від 28 травня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 04 лютого 2020 року, з пропуском строку на касаційне оскарження.

У частині третій статті 3 ЦПК України передбачено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

ПАТ «Українська залізниця» просить поновити строк на касаційне оскарження.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша стаття 44 ЦПК України).

Рішеннями Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

ЄСПЛ вказав, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, якщо строк на оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності. Вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення

у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (рішення від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України»).

Норми, які регулюють строки подання скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (рішення ЄСПЛ від 21 грудня 2010 року у справі «Перетяка та Шереметьев проти України»).

У справах «Осман проти Сполученого королівства» та «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури,

в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху у судовому процесі.

Норми ЦПК України не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного процесуального строку. Такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Згідно із частинами першою, другою статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо

в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Київським апеляційним судом прийнято постанову 04 лютого 2020 року, повний текст постанови складено 13 лютого 2020 року, тому останнім днем строку на касаційне оскарження є 12 березня 2020 року, а касаційну скаргу подано 27 травня 2020 року.

Із тексту оскарженої постанови Київського апеляційного суду від 04 лютого 2020 року вбачається, що ПАТ «Українська залізниця» про день і час розгляду справи повідомлявся належним чином у встановленому законом порядку, однак у судове засідання не з`явився. Це судове рішення було оприлюднено в Єдиному державному реєстрі судових рішень 17 лютого 2020 року.

До касаційної скарги скаржником додано копію конверту в якому надсилалася копія повного тексту постанови Київського апеляційного суду від 04 лютого 2020 року із ідентифікатором міжнародного поштового відправлення Публічного акціонерного товариства «Укрпошта».

Відповідно до ідентифікатора міжнародного поштового відправлення Публічного акціонерного товариства «Укрпошта» повний текст оскаржуваної постанови

ПАТ «Українська залізниця» отримало 25 лютого 2020 року.

Клопотання ПАТ «Українська залізниця» про поновлення строку на касаційне оскарження не підлягає задоволенню, оскільки касаційна скарга подана ПАТ «Українська залізниця» більш ніж через два місяця після спливу строку на касаційне оскарження.

Згідно з частиною третьою статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому, протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.

Отже, ПАТ «Українська залізниця» необхідно надати суду заяву про поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження в якій зазначити інші підстави для поновлення строку, разом із належними доказами на підтвердження обставин, що перешкоджали подати касаційну скаргу до 12 березня 2020 року

Ураховуючи викладене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати

ПАТ «Українська залізниця» строк для усунення її недоліків.

Керуючись статтями 185, 260, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу Публічного акціонерного товариства «Українська залізниця» на рішення Печерського районного суду міста Києва від 28 травня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 04 лютого 2020 року залишити без руху.

Встановити для усунення недоліків строк десять днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк цієї ухвали у відкритті касаційного провадження буде відмовлено.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Є. В. Краснощоков