Ухвала

11 червня 2020 року

м. Київ

справа № 757/302/17-ц

провадження № 61-5294ск20

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Литвиненко І. В., розглянув клопотання ОСОБА_1 про продовження строку для усунення недоліків на ухвалу Київського апеляційного суду від 27 грудня 2019 року в справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» в особі уповноваженої особи фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію АТ «Дельта Банк» Кадирова В. В. до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

ВСТАНОВИВ:

17 березня 2020 року ОСОБА_1 звернувся до Верховного Суду через засоби поштового зв`язку із касаційною скаргою на заочне рішення Печерського районного суду міста Києва від 19 вересня 2017 року та ухвалу Київського апеляційного суду від 27 грудня 2019 року.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справ між суддями від 20 березня 2020 року для розгляду справи призначено судді-доповідачеві ОСОБА_2

Ухвалою Верховного Суду від 30 березня 2020 року відмовлено у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 в частині оскарження заочного рішення Печерського районного суду міста Києва від 19 вересня 2017 року, з підстав, передбачених пунктом 1 частини другої статті 394 ЦПК України.

Ухвалою Верховного Суду від 30 березня 2020 року касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Київського апеляційного суду від 27 грудня 2019 року залишено без руху для усунення недоліків, але не більше десяти днів з дня отримання ухвали, зокрема заявнику потрібно надіслати на адресу суду заяву про поновлення строку на касаційне оскарження та надати належні докази на підтвердження поважності причин пропуску цього строку.

Також даною ухвалою заявника повідомлено про наслідки невиконання вимог ухвали суду.

15 квітня 2020 року розпорядженням заступника керівника апарату Верховного Суду - керівник секретаріату Касаційного цивільного суду Капустинським В. було призначено повторний автоматизований розподіл судової справи у зв`язку зі звільненням у відставку судді ОСОБА_2

15 квітня 2020 року протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу призначено судді-доповідачеві Литвиненко І. В.

У квітня 2020 року ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку надіслав до Верховного Суду на виконання вимог ухвали клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження, яке обґрунтовував тим, що копію оскаржуваної ухвали отримав лише 21 лютого 2020 року у приміщенні Печерського районного суду міста Києва, про що в матеріалах справи мітиться розписка.

Ухвалою Верховного Суду від 29 квітня 2020 року продовжено ОСОБА_1 строк для усунення недоліків, вказаних в ухвалі Верховного Суду від 30 березня 2020 року.

У травні 2020 року ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку надіслав до Верховного Суду клопотання про продовження строку для усунення недоліків, яке обґрунтовував тим, що він звернувся до суду для отримання копії розписки про отримання оскаржуваної ухвали, однак йому було повідомлено, що в період карантину канцелярія Печерського районного суду міста Києва прийом громадян не здійснює. Також ним було направлено на електронну адресу суду клопотання про надіслання матеріалів цивільної справи на електронну пошту, але відповіді не було отримано.

Відповідно до частини другої статті 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Зі змісту наведеної норми випливає, що за заявою учасника може бути продовжений тільки строк, який встановлений судом і який не сплив на час звернення учасника справи із заявою. Процесуальний строк може бути продовжений також з ініціативи суду. Разом з тим на відміну від поновлення процесуального строку, вирішення судом питання про продовження процесуального строку не обумовлене вчиненням учасником процесуальної дії. Навпаки, процесуальний закон виходить з того, що процесуальний строк продовжується для вчинення процесуальної дії, яка ще не вчинена.

При цьому, оскільки у тих випадках, коли суду процесуальним законом надано право встановити строк в межах певного строку, встановленого Цивільним процесуальним кодексом України, суд також не може продовжити строк понад встановлений Цивільним процесуальним кодексом України строк (аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 03 грудня 2018 у справі № 904/5995/16).

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу «COVID - 19» від 11 березня 2020 № 211 з 12 березня 2020 року до 03 квітня 2020 року на усій території України установлено карантин. Постановою Кабінету Міністрів України «Про внесення змін до деяких актів Кабінету Міністрів України» від 25 березня 2020 № 239 внесено зміни до постанови Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» та продовжено карантин до 24 квітня 2020 року на усій території України.

Відповідно до пункту 12 розділу І Закону України від 30 березня 2020 року № 540-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» розділ XII «Прикінцеві положення» Цивільного процесуального кодексу України доповнено пунктом 3 наступного змісту: під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину».

Тлумачення вказаного пункту розділу XII «Прикінцеві положення» ЦПК України свідчить, що процесуальні строки у визначених ним випадках не зупиняються, не поновлюються, а автоматично продовжуються.

Враховуючи викладене вище, зазначений в ухвалі Верховного Суду від 30 березня 2020 року строк для усунення недоліків слід продовжити та повідомити про це заявника.

Керуючись статтями 127, 185, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Продовжити ОСОБА_1 строк для усунення недоліків, вказаних в ухвалі Верховного Суду від 30 березня 2020 року, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настають наслідки, передбачені процесуальним законом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І. В. Литвиненко