Справа № 444/3196/19
Провадження № 2/444/345/2020
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 червня 2020 року Жовківський районний суд Львівської області у складі:

головуючого судді Ясиновський Р. Б.

секретар судового засідання Реміцька І.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Жовква цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Жовківська державна нотаріальна контора про визнання недійсною відмову від спадкування за заповітом, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулася до суду із вищевказаним позовом.

Просить визнати недійсною її відмову від спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 подану до Жовківської державної нотаріальної контори. Мотивує свої позовні вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 який ІНФОРМАЦІЯ_3 склав в її користь заповіт, який посвідчено в Магерівській селищній раді Жовківського району Львівської області. Мати позивача здійснювала догляд за своїми батьками та дядьком, лікувала його, займалася його похованням. ОСОБА_4 та мати позивача ОСОБА_2 були братом і сестрою. Позивач подала заяву про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 . Згодом, добре обдумавши, вважала, що оскільки її мати доглядала своїх родичів, то вона має більше прав на їх майно ніж позивач. Тому подала заяву про відмову від спадщини після смерті ОСОБА_4 в користь своєї матері ОСОБА_2 . Позивач завжди знала, що у мами є лише брат. Однак до Жовківської ДНК подала також заяву і сестра матері по лінії її батька. Тому подавши заяву про відмову від спадщини вона помилилася. Просить задоволити позов.

Позивач та її представник - адвокат Панюра Н.Ф. в судовому засіданні позовні вимоги підтримали з підстав наведених в позовній заяві, просили позов задоволити повністю.

Відповідачі в судовому засіданні позовні вимоги визнали та не заперечили проти задоволення позову.

Представник третьої особи Жовківської державної нотаріальної контори в судове засідання не з`явився, однак подав на адресу суду заяву, в якій просить розгляд справи проводити у відсутності їхнього представника. При вирішенні питання по суті покладається на думку суду.

Заслухавши пояснення учасників судового засідання, дослідивши матеріали справи та перевіривши їх доказами, а від так, з`ясувавши дійсні обставини справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 належить задоволити, з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 82 ЦПК України, обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників.

Згідно ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

З копії свідоцтва про смерть серія НОМЕР_1 , виданого виконавчим комітетом Магерівської селищної ради Жовківського району 13 березня 2019 р. вбачається, що ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

26 жовтня 2017 року ОСОБА_4 склав в користь ОСОБА_1 заповіт, який посвідчено в Магерівській селищній раді Жовківського району Львівської області та зареєстровано в реєстрі за № 84. Заповіт не змінювався та не скасовувався, що стверджено його копією в матеріалах справи.

Позивач подала до Жовківської ДНК заяву про відмову від спадкування за заповітом, яка міститься в матеріалах спадкової справи після смерті ОСОБА_4 .

Заяву про прийняття спадщини подала мати позивача - відповідач по справі ОСОБА_2 .

Також заяву про прийняття спадщини подала відповідач ОСОБА_3 .

В матеріалах справи міститься копія свідоцтва про народження ОСОБА_3 , однак в такому свідоцтві відсутні відомості про батьків ОСОБА_3 .

В своїх поясненнях наданих суду позивач пояснила, що вважала, оскільки її мати доглядала своїх родичів, то вона має більше прав на їх майно ніж позивач. Тому, подала заяву про відмову від спадщини після смерті ОСОБА_4 в користь своєї матері ОСОБА_2 . Вона завжди знала, що у мами є лише брат, тому відмовлялася від спадщини лише в користь своєї матері. Однак до Жовківської ДНК подала також заяву і сестра матері позивача по лінії її батька.

Сама позивач не знала, що подаючи заяву про відмову від спадщини на таку можуть мати право інші особи крім її матері.

Нотаріус наслідків відмови від спадщини детально не роз`яснила.

Коли відповідач ОСОБА_2 подавала заяву про прийняття спадщини в ній зазначила, що інших спадкоємців немає.

Таким чином, суд приходить до переконання, що позивач щодо обставин, які мають істотне значення при поданні заяви про відмову від спадщини помилилися, що істотно вплинуло на її права та обов`язки.

Відповідно до ч. 1 ст. 1273 ЦК України, спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитись від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу. Заява про відмову від прийняття спадщини подається нотаріусу за місцем відкриття спадщини.

Згідно ч. 5 ст. 1273 ЦК України, відмова від прийняття спадщини є безумовною та беззастережною.

Приписами ч. 6 ст. 1273 України встановлено, що відмова від прийняття спадщини може бути відкликана протягом строку, встановленого для її прийняття.

Згідно ч. ч. 2, 5 ст. 1274 ЦК України, спадкоємець за законом має право відмовитись від прийняття спадщини на користь будь-якого із спадкоємців за законом незалежно від черги. Відмова від прийняття спадщини може бути визнана судом недійсною з підстав, встановлених статтями 225, 229-231 та 223 ЦК України.

Відповідно до ч.1 ст.1274 ЦК України спадкоємець за заповітом має право відмовитися від прийняття спадщини на користь іншого спадкоємця.

Оскільки інших спадкоємців за заповітом не було, тому Позивач відмовилася від спадщини в загальному порядку.

Презумпція правомірності правочину закріплена у ст. 204 ЦК України та може бути спростована нормою закону, яка містить відповідну заборону.

Частиною третьою статті 203 ЦК України визначено, що волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі.

Відповідно до частини першої статті 229 ЦК України, якщо особа, яка вчинила правочин, помилилася щодо обставин, які мають істотне значення, такий правочин може бути визнаний судом недійсним. Істотне значення має помилка щодо природи правочину, прав та обов`язків сторін, таких властивостей і якостей речі, які значно знижують її цінність або можливість використання за цільовим призначенням. Помилка щодо мотивів правочину не має істотного значення, крім випадків, встановлених законом.

За змістом наведеної норми обставини, щодо яких помилилася сторона правочину, мають існувати саме на момент вчинення правочину. Особа на підтвердження своїх вимог про визнання правочину недійсним повинна довести, що така помилка дійсно мала місце, а також, що вона має істотне значення. Помилка внаслідок власного недбальства, незнання закону чи неправильного його тлумачення однією зі сторін не є підставою для визнання правочину недійсним. Особа на підтвердження своїх вимог про визнання правочину недійсним повинна довести на підставі належних і допустимих доказів, у тому числі пояснень сторін і письмових доказів, наявність обставин, які вказують на помилку - неправильне сприйняття нею фактичних обставин правочину, що вплинуло на її волевиявлення, дійсно було і має істотне значення.

Аналогічну правову позицію висловлено в постанові КЦС ВС від 28.02.2018р. у справі № 273/175/16-ц.

З врахуванням того, що відповідачі не заперечують проти задоволення позову, фактично визнали їх, а також з врахуванням встановленого під час розгляду справи, суд приходить до висновку, що право позивача підлягає захисту в судому порядку і у суду є всі підстави для задоволення позовних вимог ОСОБА_1 .

Керуючись ст. ст. 23, 141, 247, 258-259, 264-265, 354 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Позов задоволити.

Визнати недійсною відмову ОСОБА_1 від спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 подану до Жовківської державної нотаріальної контори.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Апеляційна скарга з врахуванням п. 15.5 розділу ХIII "Перехідні положення" ЦПК України, тобто до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, подається до Львівського апеляційного суду через Жовківський районний суд Львівської області.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

З врахуванням Постанови Кабінету Міністрів України № 211 від 11.03.2020 року "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19" та п. 3 розділу XII "Прикінцеві положення" ЦПК України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину".

Суддя: Ясиновський Р. Б.