Ухвала

16 червня 2020 року

м. Київ

справа № 640/11909/19

провадження № 61-8434ск20

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Лідовця Р. А. розглянув касаційну скаргу Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Цукровик-76» на рішення Київського районного суду м. Харкова від 24 січня 2020 року та постанову Харківського апеляційного суду від 28 квітня 2020 року у справі за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Цукровик-76» до фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , державного комплексного торгівельного підприємства «Хрещатик», Департаменту реєстрації Харківської міської ради Управління державної реєстрації речових прав на нерухоме майно, треті особи: приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Алексєєва Ліана Василівна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Чучукало Владислав Леонідович, про визнання договору купівлі-продажу недійсним, витребування майна з чужого незаконного володіння та скасування державної реєстрації права власності на нерухоме майно,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Київського районного суду м. Харкова від 24 січня 2020 року, залишеним без змін постановою Харківського апеляційного суду від 28 квітня 2020 року, у задоволенні позову Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Цукровик-76» (далі - ОСББ Цукровик-76») до фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 (далі - ФОП ОСОБА_1 ), ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , державного комплексного торгівельного підприємства «Хрещатик» (далі - ДКТП «Хрещатик»), Департаменту реєстрації Харківської міської ради Управління державної реєстрації речових прав на нерухоме майно, треті особи: приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Алексєєва Л. В., приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Чучукало В. Л., про визнання договору купівлі-продажу недійсним, витребування майна з чужого незаконного володіння та скасування державної реєстрації права власності на нерухоме майно відмовлено.

У травні 2020 року до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСББ Цукровик-76» на рішення Київського районного суду м. Харкова від 24 січня 2020 року та постанову Харківського апеляційного суду від 28 квітня 2020 року.

Подана касаційна скарга не може бути прийнята судом касаційної інстанції, оскільки у порушення пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Касаційна скарга містить дві квитанції про часткову сплату судового збору ОСББ Цукровик-76» у розмірі 5 336,00 грн та 3 872,00 грн (усього 9 178 грн).

Згідно із частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України

«Про судовий збір» від 08 липня 2011 року.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на час звернення до суду з позовом) судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Станом на 01 січня 2019 року прожитковий мінімум для працездатних осіб був встановлений у розмірі 1 921 грн.

Згідно з пунктами 1, 2 частини третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до підпункту 2 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову визначається, зокрема, у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на час звернення до суду з позовом) визначено, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру юридичною особою ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до підпункту 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на час звернення до суду з позовом) за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана юридичною особою, ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У червні 2019 року ОСББ Цукровик-76» звернулося до суду з позовом до відповідачів та просило суд:

- визнати недійсним договір купівлі-продажу нежитлових приміщень від 21 червня 2006 року, укладений між ДКТП «Хрещатик» та ФОП ОСОБА_1 , посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Чучукалом В. Л, зареєстрованого в реєстрі за № 635 в частині відчуження (продажу) нежитлових приміщень підвалу № 1а-Ха, І-ХХVІІ, загальною площею 683,8 кв. м в літ. «А-5», розташованих за адресою: АДРЕСА_1 ;

- визнати нікчемним договір купівлі-продажу нежитлових приміщень від 02 серпня 2006 року, укладений між ФОП ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Алексєєвою Л. В., зареєстрований в реєстрі за № 7986 в частині відчуження (продажу) нежитлових приміщень підвалу № 1а-:-Ха, загальною площею 204 кв. м в літ. «А-5», розташованих за адресою: АДРЕСА_1 ;

- витребувати від ФОП ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на свою користь нежитлові приміщення підвалу № І-ХХVІІ, загальною площею 479,8 кв. м в літ. «А-5», розташовані за адресою: АДРЕСА_1 ;

- витребувати від ОСОБА_3 як добросовісного набувача на свою користь нежитлові приміщення підвалу № Іа-:-Ха в літ. «А-5», загальною площею 204 кв. м, розташовані за адресою: АДРЕСА_1 ;

- скасувати державну реєстрацію права власності ФОП ОСОБА_1 на нежитлові приміщення підвалу № І-ХХVІІ, загальною площею 479,8 кв. м в літ. «А-5», розташовані за адресою: АДРЕСА_1 ;

- скасувати державну реєстрацію права власності ОСОБА_3 на нежитлові приміщення підвалу № Іа-:-Ха в літ. «А-5», загальною площею 204 кв. м, розташовані за адресою: АДРЕСА_1 .

Отже, судові рішення, які оскаржує заявник, свідчать про існування двох вимог немайнового характеру (щодо визнання недійсним договору купівлі-продажу нежитлових приміщень від 21 червня 2006 року та визнання нікчемним договору купівлі-продажу нежитлових приміщень від 02 серпня 2006 року) та двох вимог майнового характеру (щодо витребування від ФОП ОСОБА_1 , ОСОБА_2 нежитлових приміщень загальною площею 479,8 кв. м та витребування від ОСОБА_3 нежитлових приміщень загальною площею 204 кв. м).

При цьому позовні вимоги щодо скасування державної реєстрації права власності ФОП ОСОБА_1 на вказані нежитлові приміщення та скасування державної реєстрації права власності ОСОБА_3 на нежитлові приміщення є похідними вимогами від вимог про визнання недійсним договору купівлі-продажу нежитлових приміщень та визнання нікчемним договору купівлі-продажу нежитлових приміщень, а тому оплачуються судовим збором за ставками встановленими для цих вимог.

Отже, при поданні позову за вимогу немайнового характеру судовий збір повинен був бути сплачений у розмірі 3 842 грн (1 921 грн * 2 = 3 842 грн).

Враховуючи, що зі змісту поданої касаційної скарги та оскаржуваних судових рішень неможливо встановити ціну позову станом на день звернення до суду із вимогою майнового характеру (витребування нежитлових приміщень), заявник зобов`язаний самостійно встановити й обґрунтувати розмір судового збору щодо вимоги майнового характеру з наданням відповідних доказів.

Оскільки заявник сплатив судовий збір за подання касаційної скарги у розмірі 9 178 грн, то йому необхідно самостійно визначити і доплатити судовий збір за подання касаційної скарги з урахуванням вимог майнового та немайнового характеру.

Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду касаційної скарги на рішення суду; заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду ставка судового

збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при

поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УК у Печер. р-ні/Печерс. р-н/22030102, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38004897, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA0026007, код класифікації доходів бюджету: 22030102, найменування податку, збору, платежу «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Ураховуючи викладене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення її недоліків.

Керуючись статтями 185, 389, 392, 393 ЦПК України, статтями 4, 6 Закону України «Про судовий збір», Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Цукровик-76» на рішення Київського районного суду м. Харкова від 24 січня 2020 року та постанову Харківського апеляційного суду від 28 квітня 2020 року залишити без руху та надати строк для виконання вимог ухвали протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Р. А. Лідовець