Справа №633/199/19
Провадження №2-ві/633/1/20
У Х В А Л А

11 червня 2020 р. смт. Печеніги

Печенізький районний суд Харківської області

в складі головуючого судді Смирнова В.А.

за участю секретаря судових засідань Меденець Т.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт. Печеніги заяву представника ОСОБА_1 Адвоката Лохматова І.Л. про відвід судді в цивільній справі №633/199/19 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору: ОСОБА_1 про визнання недійсним договору купівлі-продажу корпоративних прав частки у статутному капіталі ТОВ "Агрома", стягнення грошових коштів,

ВСТАНОВИВ:

11 червня 2020 року на адресу суду надійшла заява про відвід судді Смирнова В.А. від представника ОСОБА_1 Адвоката ОСОБА_4 .

Як з`ясувалося з тексту заяви, вона подана у цивільній справі №633/199/19 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору: ОСОБА_1 про визнання недійсним договору купівлі-продажу корпоративних прав частки у статутному капіталі ТОВ "Агрома", стягнення грошових коштів.

21 червня 2019 року Печенізьким районним судом Харківської області винесено Ухвалу по справі №633/199/19, якою прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі.

На вказану ухвалу суду першої інстанції 19 липня 2019 року (поштою) ОСОБА_3 подав апеляційну скаргу.

03 вересня 2019 року Харківський апеляційний суд виніс Постанову, якою апеляційну скаргу ОСОБА_3 - залишив без задоволення. Ухвалу судді Печенізького районного суду Харківської області від 21 червня 2019 року - залишено без змін.

31 січня 2020 року від ОСОБА_1 надійшла заява про залучення її до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору.

03 лютого 2020 року Печенізьким районним судом Харківської області винесено Ухвалу по справі №633/199/19, якою залучено до участі у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання недійсним договору купівлі-продажу корпоративних прав частки у статутному капіталі, стягнення грошових коштів, в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог - ОСОБА_1 .

01 квітня 2020 року Ухвалою Печенізького районного суду Харківської області закрито підготовче провадження у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання недійсним договору купівлі-продажу корпоративних прав у статутному капіталі, стягнення грошових коштів, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог ОСОБА_1 та призначено справу за даним позовом до розгляду по суті в судовому засіданні в приміщенні Печенізького районного суду Харківської області на 07 травня 2020 року об 11 год. 30 хв.

27 травня 2020 року Печенізьким районним судом Харківської області винесено Заочне Рішення по справі №633/199/19.

Заява про відвід судді надійшла до суду після винесення Рішення по справі №633/199/19 суддею Смирновим В.А., а саме 11 червня 2020 року.

Дослідивши доводи заяви представника ОСОБА_1 Адвоката Лохматова І.Л., суд доходить висновку про необхідність залишення заяви без розгляду з огляду на таке.

Підстави для відводу судді визначені ст.ст. 36, 37 ЦПК України.

Відповідно до п.5 ч.1 ст.36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є інші обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Згідно з ст.40 ЦПК України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обгрунтованість.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

За вимогами ч. 3 ст. 39 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

За вимогами ст. 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Отже, заява представником ОСОБА_1 Адвокатом Лохматовим І.Л. подана із порушенням строку передбаченого ч.3 ст.39 ЦПК України, і не містить обґрунтування поважності причин пропуску цього строку, а отже підлягає залишенню без розгляду.

Згідно ч.ч. 1-3 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Зі змісту заяви про відвід об`єктивно слідує, що представник ОСОБА_1 Адвокат ОСОБА_4 зловживає процесуальними правами.

По-перше, заява подана без дотримання вимог, встановлених Інструкцією з діловодства в місцевих загальних судах, апеляційних судах областей, апеляційних судах міст Києва та Севастополя, Апеляційному суді Автономної Республіки Крим та Вищому спеціалізованому суді України з розгляду цивільних і кримінальних справ. А саме, в порушення вимог не зазначено ні суддю, якому подана заява, ні номер справи по якій подається заява про відвід судді.

По-друге, по справі винесене Рішення і строки на заявлення відводу пропущені.

По-третє, в заяві про відвід не зазначено ні однієї об`єктивної підстави для відводу. Винесення остаточного Рішення по справі не може бути підставою для відводу так як і намір оскаржити таке рішення чи то шляхом подачі заяви про перегляд заочного рішення, чи то шляхом подачі апеляційної скарги.

Суд роз`яснює третій особі, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору ОСОБА_1 , що винесення саме заочного рішення по справі не порушує процесуальних прав відповідача та третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору, а навпаки надає відповідачеві можливість не тільки апеляційного оскарження рішення суду але і право на подання заяви про перегляд заочного рішення судом, що його ухвалив. Також суд роз`яснює, що рішення може бути оскаржено третьою особою, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору та позивачем безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в тридцятиденний строк з дня проголошення рішення, відповідно до вимог ст.352 ЦПК України.

Таким чином, заявлений представником ОСОБА_1 Адвокатом Лохматовим І.Л. відвід з посиланням на обставини, які, як визначив законодавець, не можуть бути підставою для відводу, слід вважати завідомо безпідставним, що в силу положень ст. 44 ЦПК України свідчить про зловживання заявником наданими йому процесуальними правами.

Пунктом 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 13 червня 2007 року Про незалежність судової влади визначено, що процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом. А тому, відповідно, незгода сторони з винесеним суддею судовим рішенням, а так само прийняття суддею процесуальних рішень, розгляд суддею клопотань сторін по справі, не може бути підставою для відводу судді, а має наслідком право сторони на апеляційне та касаційне оскарження судового рішення.

Європейський суд з прав людини в п. 49 рішення у справі "Білуха проти України" вказав, що наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Стосовно об`єктивного критерію Європейський суд вказує на те, що при вирішенні питання, чи є у справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (п. 52 рішення у справі "Білуха проти України").

З огляду на підстави заявленого відводу, суд вважає, що заява про відвід є необгрунтованою, оскільки не містить посилання на дії вчинені суддею, що можуть свідчити про його необ`єктивність або упередженість, що є підставами для відводу, визначеними ст.36 ЦПК України, крім того підстави заявленого відводу стосуються процесуальних дій судді при розгляді справи, порядок оскарження яких передбачений у інший спосіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» «кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним законом».

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що «кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом».

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) в п. 66 рішення у справі «Бочан проти України» від 03.05.2007 р. (заява № 7577/02) зазначив, що «безсторонність, в сенсі п. 1 статті 6, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі».

Аналогічна правова позиція закріплена також в п.п. 49, 52 рішення ЄСПЛ у справі «Білуха проти України» від 09.11.2006 р. (заява № 33949/02), п. 28 рішення ЄСПЛ у справі «Газета «Україна-центр» проти України» від 15.07.2010 р. (заява № 16695/04).

В п. 105 рішення ЄСПЛ у справі «Олександр Волков проти України» від 09.01.2013 р. (заява № 21722/11) суд дійшов висновку про те, що: «між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а й може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій). Отже, у деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб`єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію надасть вимога об`єктивної безсторонності».

Особа яка подала заяву про відвід судді, повинна довести на підставі доказів факт упередженості судді у розгляді справи. Водночас відвід повинен бути вмотивований, з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу.

Cумнів у безсторонності судді повинен бути розумним, інакше будь-який судовий процес можна було б перетворити у безкінечну недовіру до суду та відповідно зміну його складу. Недаремно законодавець передбачив в цивільному, судочинстві уніфіковане правило: «незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу».

Розглянувши заяву, суд вважає, що відвід має вирішуватись головуючим по справі суддею, виходячи з наступного.

Згідно ч. 8 ст. 40 ЦПК України суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч.5 ст. 40 ЦПК України якщо на час подання заяви про відвід судді у суді здійснюють правосуддя менше трьох суддів, вирішення питання про відвід здійснюється в нарадчій кімнаті суддею, який розглядає справу чи вчиняє іншу процесуальну дію, про що виноситься ухвала. У такому разі положення частин третьої та четвертої цієї статті не застосовуються.

Зважаючи на те, що в Печенізькому районному суді Харківської області здійснює правосуддя менше трьох суддів, вирішення питання про відвід повинно здійснюватися в нарадчій кімнаті суддею, який розглядає справу чи вчиняє іншу процесуальну дію, про що виноситься ухвала.

Відповідно ч. 8, 11 ст.40ЦПК України суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Керуючись ст. ст.36,40, 260,261,353 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Заяву представника ОСОБА_1 Адвоката Лохматова І.Л. про відвід судді в цивільній справі №633/199/19 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору: ОСОБА_1 про визнання недійсним договору купівлі-продажу корпоративних прав частки у статутному капіталі ТОВ "Агрома", стягнення грошових коштів - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя : В.А. Смирнов