328/8/18
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 червня 2020 року м. Токмак

Токмацький районний суд Запорізької області у складі головуючого судді Курдюкова В.М. при секретарі судового засідання Ладики М.О., розглянувши заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Токмацького районного суду Запорізької області №328/8/18 від 13.03.2018 року за позовом Публічного акціонерного товариства КБ «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,
ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Токмацького районного суду Запорізької області від 13.03.2018 року у справі №328/8/18 за позовом Публічного акціонерного товариства КБ «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості позовні вимоги задоволені повністю.

У поданій до суду заяві, заявник просить переглянути заочне рішення Токмацького районного суду Запорізької області від 13.03.2018 року, ухваленому у справі за позовом Публічного акціонерного товариства КБ «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

В обґрунтування своїх вимог зазначає, що 13 березня 2018 року Токмацький районний суд Запорізької області задовольнив позов Публічного акціонерного товариства КБ «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Зазначене рішення суду було постановлено у відсутності заявника. Це сталося з наступних причин та обставин.

З 18 листопаду 2014 року заявник служила і продовжує проходити службу в Національній гвардії України, у військовій частині № НОМЕР_1 , яка розташована в м. Запоріжжі.

З 05 жовтня 2017 року по 06 грудня 2017 року заявник приймала участь в антитерористичній операції, забезпечувала незалежність та суверенітет, цілісність України. Приймала безпосередньо участь в бойових діях.

Ця важлива обставина підтверджується копією довідки Національної гвардії України, військової частини № НОМЕР_1 , №285 від 13.04.2018 року, а також копією особистого посвідченням серії: НОМЕР_2 від 14 лютого 2018 року, безтермінове і дійсне на всій території України.

Заявником надані на підтвердження наступні докази, а саме: копія довідки Національної гвардії України, військової частини № НОМЕР_1 , №285 від 13 квітня 2018 року; - копія посвідчення ОСОБА_1 серії: НОМЕР_2 від 14 лютого 2018 року, згідно якого ОСОБА_1 надано статус учасника бойових дій, яка є безтерміновим і діє на всій території України; - копія довідки від 12 лютого 2020 року, про склад сім`ї заявника де зокрема зазначено, що заявник лише зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , але фактично мешкає за іншою адресою; - копія договіру оренди квартири від 09.07.2019 року, згідно якого заявник орендує у ОСОБА_2 квартиру АДРЕСА_2 .

Таким чином, зазначені докази у повному обсязі підтверджують заявника правовий статус, а також важливість причин самої відсутності в судовому засіданні.

Також заявник зазначає, що в ході проведення АТО, не проживала по зареєстрованій адресі в АДРЕСА_3 , а починаючи з 2014 року, разом зі своєю військовою частиною заявник проживала в різних містах України.

Саме з цієї причини заявник не отримувала копію позовної заяви з додатками, жодної повістки до суду, ні самого судового рішення від 13 березня 2018 року заявник також не отримувала.

Приймаючи до уваги той факт, що на теперішній час заявник фактично мешкає в м. Запоріжжі по зазначеній адресі, то про рішення Токмацького районного суду Запорізької області по справі №328/8/18 від 13 березня 2018 року заявнику стало відомо лише в квітні 2020 року.

14 квітня 2020 року в приміщенні Токмацького районного суду заявник згідно вимог чинного законодавства України, яке врегульовує дані правові відносини, ознайомилась з матеріалами цивільної справи №328/8/18 від 13.03.2018 року за позовом ПАТ КБ «Приватбанк» до заявника «Про стягнення заборгованості».

В матеріалах зазначеної справи №328/8/18 знаходяться всі докази, того, що заявник дійсно не отримувала заяви позивача з додатками «Про стягнення заборгованості», з цієї причини заявник не використала своє право на законний захист, не надала до суду свій відзив на позовну заяву, не зазначила інші докази, які б могли допомогти суду постановити законне та обгрунтоване рішення по справі.

Отже, відсутність доказів з заявника сторони, зазначені факти та обставини, у повному обсязі підтверджують поважну причину заявника відсутності в судовому засіданні 13 березня 2018 року.

Вважає також за необхідне зазначити, що стягнення з заявника більше ніж 60 тисяч гривень є тяжким матеріальним і моральним тягарем. Цей тягар відчують всі члени заявника родини, діти, яких заявник виховує сама: син ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 ; - дочка ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 , які вчаться, та не мають свого заробітку, а також батьки заявника пенсіонери, які заробили і отримують лише мінімальну пенсію за віком, інших джерел доходу та існування в них також не має. Єдиним джерелом матеріальної допомоги для них є лише одна заробітна плата заявника. Тому перегляд зазначеної справи, є надзвичайно важливою обставиною для заявника.

Заявник в судове засідання не з`явилаися, надала заяву про розгляд справи за її відсутності, заяву підтримала.

Представник позивача в судове засідання не з`явився, був повідомлений належним чином, надав відзив на заяву про перегляд заочного рішення наступного змісту.

В провадженні Токмацького районного суду Запорізької області перебувала справа 328/8/18 за позовом АТ КБ «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості. Відповідач подав заяву, на яку вважає за необхідне надати наступний відзив.
Відповідно до укладеного договору №SPXRRX00160532 від 14.03.2007 року ОСОБА_1 (далі - Відповідач) 14.03.2007 року отримала кредит у розмірі 2968,80 грн., зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 12,00% на рік на суму залишку заборгованості за кредитом.
Щодо перегляду заочного рішення.
Згідно зі ст. 284 ЦПК, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яка подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
По-переше, щодо процесуального бачення заяви.
Аналізуючи зміст заяви, варто звернути увагу, що в ній обов`язково повинні бути зазначені процесуальні обставини для скасування заочного рішення (поважність причин неявки відповідача в судове засідання та неповідомлення їх суду) та матеріальні обставини для скасування (посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення). Згідно зі ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Таким чином, для скасування заочного рішення повинні існувати, як обставини процесуального характеру, так і матеріального одночасно.
Виходячи з матеріалів справи та протоколу судових засідань відповідач належним чином повідомлений та від нього не надійшло жодних клопотань, заперечень чи інших документів щодо розгляду даної справи.
Також доречно зауважити, що відповідачу надано ряд прав та обов`язків. Зокрема (ст. 43, 44 ЦПК України): після одержання копій ухвали про відкриття провадження у справі і позовної заяви відповідач має право подати суду письмове заперечення проти позову із зазначенням доказів, що підтверджують його заперечення. Сторони зобов`язані подати свої докази суду до або під час попереднього судового засідання у справі, а якщо попереднє судове засідання у справі не проводиться, до початку розгляду справи по суті. Докази, подані з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, не приймаються, якщо сторона не доведе, що докази подано несвоєчасно з поважних причин.
З огляду на вищевикладене, суд за наявності правових підстав та вимог ЦПК України, з урахуванням Листа Верховного Суду України «Про практику ухвалення та перегляду судами заочних рішень у цивільних справах» та умов проведення заочного розгляду справ, а саме врахував: неявку відповідача в судове засідання; належне повідомлення відповідача про час і місце судового засідання; відсутність поважних причин неявки відповідача; відсутність клопотання відповідача про розгляд справи за його відсутності; відсутність заперечень позивача проти заочного розгляду справи а тому суд правомірно провів заочний розгляд справи та виніс судове рішення яке є законним, справедливим та обгрунтованим.
Взагалі редакція ч. 1 ст. 288 ЦПК України дозволяє зробити висновок, що для скасування заочного рішення потрібно не тільки поважність причин неявки відповідача, але й додатково і поважність причин неповідомлення суду про неможливість з`явитись в судове засідання. Відповідач не подавав а ні клопотань, а ні заперечень та не просив відкласти розгляд справи за поважністю причини не прибуття на призначені дати судового розгляду.
По-друге, щодо матеріальних підстав для скасування заочного рішення, то відповідач повинен вказати на докази, якими обґрунтовуються заперечення проти вимог позивача.
При цьому, заочне рішення підлягає скасуванню, тільки якщо докази, на які посилається відповідач, мають істотне значення для правильного вирішення справи.
Враховуючи те, що згідно з ч. 2 ст. 281 ЦПК України розгляд справи і ухвалення рішення проводяться за правилами загального чи спрощеного позовного провадження з особливостями, встановленими цією главою, можна зробити висновок, що суд, ухвалюючи заочне рішення, повинен дати оцінку всім доказам, які є у справі.
Таким чином, не може бути підставою для скасування заочного рішення посилання відповідача на докази, які були у справі, оскільки вони вже були оцінені судом при ухваленні заочного рішення. Для скасування заочного рішення потрібно, щоб докази були новими (не досліджувались судом при ухваленні заочного рішення) та мали істотне значення для правильного вирішення справи.
В той же час в ЦПК України чітко врегульовано порядок подачі доказів. Так, згідно зі ст. 43 сторони зобов`язані подати свої докази суду до або під час попереднього судового засідання у справі, а якщо попереднє судове засідання у справі не проводиться, до початку розгляду справи по суті. Докази, подані з порушенням даної вимоги, не приймаються, якщо сторона не доведе, що докази подано несвоєчасно з поважних причин. Враховуючи сказане, можна зробити висновок, що відповідач, посилаючись на докази, якими обґрунтовуються заперечення, повинен вказати не тільки на нові докази, але й навести поважні причини, чому такі докази не були подані до початку розгляду справи по суті.
І тільки за одночасної наявності названих процесуальних і матеріальних обставин суд може скасувати заочне рішення.
При спеціальному порядку суд першої інстанції може переглянути заочне рішення, тільки якщо відповідач посилається на докази, які мають істотне значення для правильного вирішення справи у випадку відсутності відповідача з поважних причин; порушення норм процесуального права при ухваленні заочного рішення може бути підставою тільки для апеляційного оскарження.
Підсумовуючи сказане, можна зробити висновок, що заочне рішення може бути переглянуте в загальному та спеціальному порядках. Якщо в загальному (апеляційному) порядку досліджується законність та обгрунтованість заочного рішення, то при спеціальному порядку досліджуються тільки вказані відповідачем нові докази, які мають його проголошення.
Стосовно правомірності винесення рішення судом.
Відповідно до ст. 81 Цивільного процесуального Кодексу України (далі - ЦПК) Кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Суд розглядає цивільні справи не інакше як на підставі доказів сторін, наданих суду для обґрунтування своєї правової позиції. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення в справі і щодо яких у сторін виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Банком надані такі докази, які підтверджують факт укладання кредитного договору та наявність не виконаних кредитних зобов`язань: - копія кредитного договору; - розрахунок заборгованості; - копія паспорта відповідача.
Відповідачем не надано належних доказів не укладення кредитного договору, а також доказів, які б підтверджували факт виконання зобов`язань за договором.
Також, звертає увагу суду, що відповідач клопотань про перенесення розгляду справи не подавав.
Відповідач не надав жодних доказів до заяви про перегляд заочного рішення, які можуть слугувати підставою для скасування рішення.
Всі твердження відповідача зазначені в заяві є надуманими, повністю спростовуються доказами по справі та не впливають на зміст ухваленого рішення.
Відповідачем не надано належних доказів, необхідних для скасування заочного рішення суду.
Одночасно ст. 526 ЦК України наголошує нам, що Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Так, на даний час, відповідач належним чином свої зобов`язання за Кредитним Договором не виконав.
Враховуючи викладене, просить суд відмовити у перегляді заочного рішення.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України в зв`язку з неявкою сторін, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до ч.1 ст.287 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Вивчивши матеріали зазначеної вище цивільної справи, суд вважає, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав.

У відповідності до п. 2 ч. 3 ст. 287 ЦПК України, суду результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення може своєю ухвалою скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Як вбачається з матеріалів справи 13 березня 2018 року Токмацький районний суд Запорізької області задовольнив позов Публічного акціонерного товариства КБ «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Зазначене рішення суду було постановлено у відсутності заявника, оскільки заявника з 18 листопаду 2014 року проходила і продовжує проходити службу в Національній гвардії України, у військовій частині № НОМЕР_1 , яка розташована в м. Запоріжжі. З 05 жовтня 2017 року по 06 грудня 2017 року заявник приймала участь в антитерористичній операції, забезпечувала незалежність та суверенітет, цілісність України. Приймала безпосередньо участь в бойових діях. Ця важлива обставина підтверджується копією довідки Національної гвардії України, військової частини № НОМЕР_1 , №285 від 13.04.2018 року, а також копією особистого посвідченням серії: НОМЕР_2 від 14 лютого 2018 року, безтермінове і дійсне на всій території України.

Приймаючи до уваги той факт, що на теперішній час заявник фактично мешкає в м. Запоріжжі по зазначеній адресі про рішення Токмацького районного суду Запорізької області по справі №328/8/18 від 13 березня 2018 року заявнику стало відомо лише в квітні 2020 року.

Судом встановлено, що в матеріалах справи є конверт з копією позовної заяви з додатками, який не був вручений відповідачу, оскільки конверт був повернутий до суду з відміткою за закінченням терміну зберігання, конверт з судовою повісткою з відміткою адресат не проживає.

Пункт 30 Постанови №2 Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 р. встановлює, що заочний розгляд судом цивільної справи відповідно до ст. 224 ЦПК України допускається лише у тому разі, коли відповідач або всі відповідачі у справі, якщо їх було кілька, повідомлені належним чином про час і місце судового розгляду, не з`явилися в судове засідання при відсутності в ньому їх представників і від них не надійшло повідомлення про причини неявки чи зазначені ними причини визнані неповажними і проти такого розгляду справи не заперечує позивач та ним не було змінено предмета або підстави позову чи розміру позовних вимог.

Тобто, однією з необхідних умов для заочного провадження є неявка відповідача в судове засідання. Неявкою відповідача є його фактична відсутність в залі судового засідання при розгляді справи по суті. При цьому необхідно враховувати, що неявкою відповідача є його особиста відсутність, а також відсутність його представника.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

З урахуванням наведеного вище, суд вважає, що є всі підстави для скасування заочного рішення суду та призначення справи до розгляду в спрощеному порядку, оскільки в судовому засіданні було встановлено, що заявником не було отримано копії позовної заяви з додатками, окрім того, докази на які посилається заявник в своїй заяві мають істотне значення для правильного вирішення справи.

На підставі вищезазначеного, керуючись ст.ст.287,263, 288 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Токмацького районного суду Запорізької області №328/8/18 від 13.03.2018 року за позовом Публічного акціонерного товариства КБ «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задовольнити.

Заочне рішення від 13.03.2018 року по цивільній справі №328/8/18 за позовом Публічного акціонерного товариства КБ «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості скасувати і призначити справу до розгляду в спрощеному порядку на 10 годину 30 хвилин 28 липня 2020 року у приміщенні Токмацького районного суду Запорізької області.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: