Справа № 309/111/20
Провадження № 2-п/309/15/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 червня 2020 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області в складі: головуючого судді Орос Я.В. за участю секретаря Соймик Н.І. розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду, заяву представника відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу

В С Т А Н О В И В:

Представник відповідача ОСОБА_1 звернувся в суд з заявою про перегляд заочного рішення Хустського районного суду Закарпатської області від 16 березня 2020 року по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу

Заява вмотивована тим , що про наявність зазначеного рішення Хустського районного суду від 16 березня 2020 року за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу відповідач дізналася випадково з сайту Хустського районного суду Закарпатської області після телефонної розмови з позивачем яка відбулася 25 березня 2020 року.

Обставини, що свідчать про поважність причин неявки Відповідача в судове засідання та не повідомлення їх суду, а також причини неподання відзиву полягають в наступному: Заявник не з`явився на судове засідання, на якому було ухвалено спірне судове рішення та не повідомив про причини своєї неявки відносно цього засідання виходячи з того, що він взагалі не знав про існування судового процесу та не був належним чином повідомлений про календарну дату проведення вказаного судового засідання. Дійсно протягом певного часу, як зазначено у рішенні суду з посиланням на твердження позивача викладені у позовній заяві, вона мешкає окремо від позивача з кінця 2019 року, але не з іншим чоловіком (це продуманий хід з боку позивача), а у своїх батьків у іншому місті за адресою : АДРЕСА_1 , що підтверджується Довідкою про склад сім`ї від 07 квітня 2020 року виданої головою квартального комітету № 14 м. Ізюм, Харківської області. Тобто позивач чітко знаючи, що вона знаходиться у своїх батьків у іншому місті та не має змоги мешкати за адресою реєстрації, бо адреса реєстрації це є домоволодіння позивача (належне йому домоволодіння), а він навмисно замовчує її дійсне місцезнаходження бо він сам же після останньої сварки вигнав її за двері. В звязку з цим вона не мала можливості повідомити суд про причини своєї неявки бо не отримувала ні позовної заяви, ні судових повісток та про судове рішення дізналася лише від позивача який ухмиляючись у телефонній розмові поставив мене перед фактом наявності певного рішення. З цих причин усі судові засідання відбувалися за відсутністі відповідача, який не надавав докази своєї поважної неучасті в справі з причин , які заслуговують на увагу, а тому не зміг прийняти участь у розгляді справи. Виходячи з зазначеного вище можна стверджувати про порушення права на справедливий суд та наступних міжнародних норм.

Враховуючи вищезазначене у поєднанні зі статтею 9 Угоди, під «повідомлення про процес» слід розуміти саме сповіщення судом Сторін про місце та час розгляду справи, що свідчитиме про ефективне забезпечення Сторін «правом на суд. Виходячи з того, що відповідач не був повідомлений про судовий розгляд, він відповідно не міг подати ні заперечення на позовну заяву та надати пояснення - на час винесення судового-рішення.

За положеннями ст. 111 СК України суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

Згідно з п. 10. Постанови Пленуму Верховного Суду України №11 від 21 груд:- 2007 року "Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя", передбачене ч.1 ст. 111 СК України вжиття судом заходів щодо примирення подружжя застосовується у випадку відсутності згоди одного з них на розірвання шлюбу за ініціативою однієї зі сторін або суду у формі відкладення розгляду справи слуханням та надання сторонам строку на примирення. Вона не знала про намір чоловіка розірвати шлюб, але навпаки має намір зберегти сім`ю тому не надаю згоди на розірвання шлюбу, в звязку з чим хоче скористатися своїм - законним правом та отримати від суду строк на примирення .

Положеннями п.4 ст.251, п.3 ч.1 ст.253 ЦПК України суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у разі надання сторонам у справі про розірвання шлюбу строку для примирення, до закінчення цього строку. На підставі викладеного та керуючись ст. 284-287 ЦПК України заявник просить суд скасувати заочне рішення від 16 березня 2020 р., призначити справу до розгляду за правилами загального позовного провадження та надати строк для примирення.

В судове засідання сторони не з`явилися, про місце і час проведення судового розгляду належним чином були повідомлені, їх неявка в силу ч.1 ст. 287 ЦПК України не є перешкодою для розгляду даної заяви.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Згідно із ст.284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

У відповідності до п. 2 ч. 3 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження. У відповідності до положень ч.1ст.288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто, аналіз процесуальної норми, що передбачає підстави для скасування заочного рішення, вказує, що для об`єктивної можливості перегляду заочного рішення судом, що це рішення ухвалив, обов`язково потрібна наявність обох обставин: поважності неявки до суду відповідача та поважності ненадання відзиву і наявності доказів, які б могли істотно вплинути на вирішення справи. Такі відомості відповідно до ч.7 ст. 285 ЦПК України мають бути надані відповідачем при поданні заяви про перегляд заочного рішення.

Як вбачається із матеріалів справи, заявник про наявність рішення дізнався після спілкування з позивачем 25 березня 2020 р.

В судовому засіданні встановлено , що відповідач фактично проживає по АДРЕСА_1 , що підтверджується Довідкою про склад сім`ї від 07 квітня 2020 року виданої головою квартального комітету № 14 м. Ізюм, Харківської області ( а.с.31) а тому суд приходить до висновку про поважність пропуску строку та поновлення пропущеного строку для подачі заяви про перегляд заочного рішення суду.

Крім того, як вбачається із матеріалів справи, докази, на які посилається заявник мають істотне значення для правильного вирішення справи зокрема заявник не бажає розривати шлюб та просить надати строк для примирення.

З урахуванням наведеного вище, суд вважає, що є всі підстави для скасування заочного рішення суду та призначення справи до розгляду в спрощеному порядку без виклику сторін , оскільки відповідач в судовому засіданні присутнім не був, тому не мав можливості реалізувати свої процесуальні права та надати докази в обґрунтування своїх заперечень проти позову.

Відповідно до ч.1, 2 ст.274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: У порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи:1) малозначні справи;2) що виникають з трудових відносин; 3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд. У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Відповідно до ч.4 ст. 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя; 2) щодо спадкування;3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

Таким чином, враховуючи що предметом спору є розірвання шлюбу, а тому суд вважає за можливе відповідно до вимог ст. 274 ЦПК України проводити розгляд даної цивільної справи у спрощеному позовному провадженні без виклику сторін .

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 274, 287, 288 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Заяву представника відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу задоволити.

Заочне Хустського районного суду Закарпатської області від 16 березня 2020 року по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу скасувати та призначити справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Призначити судове засідання на 30 червня 2020 року о 08 год. 00 хв., у приміщенні Хустського районного суду Закарпатської області.

Відповідачу до 25 червня 2020 р. подати до суду письмовий відзив на позовну заяву з доданими до нього документами та документ, що підтверджує надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів позивачу .

Роз`яснити відповідачу, що у разі ненадання ним відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами, відповідно ч.8 ст.178 ЦПК України.

У строк до 25 червня 2020 року, позивач має право подати відповідь на відзив, а відповідач заперечення, інші учасники справи мають право надати свої письмові пояснення щодо відповіді на відзив та заперечення.

Учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається на веб-сторінці Хустського суду Закарпатської області офіційного веб-порталу судової влади України в мережі "Інтернет" hs.zk.court.gov.ua

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Хустського

районного суду: Орос Я.В.