Справа № 185/2417/20
Провадження № 2/185/2286/20
У Х В А Л А

12 червня 2020 року суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області Головін В.О., ознайомившись із позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу

В С Т А Н О В И В :

03 квітня 2020 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Вказана позовна заява була передана судді Головіну В.О. канцелярією суду 06 квітня 2020 року, згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

Ухвалою від 08 квітня 2020 року позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків, виходячи з наступного.

Позовна заява не відповідає вимогам ч. 3 ст. 175 ЦПК України, а саме позовна заява повинна містити: 8) зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); 9) попередній (орієнтовний розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи. Зазначеного позовна заява не містить.

На підставі ст.ст. 12, 136 ЦПК України в задоволені клопотання про звільнення від сплати судового збору було відмовлено, оскільки представником позивача та позивачем не надано суду належних та допустимих доказів щодо неможливості вчасно у передбачені законом строки сплатити судовий збір за подання позовної заяви та запропоновано надати суду документи, що підтверджують сплату судового збору за вимогу про розірвання шлюбу у сумі 840 грн. 80 коп., або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Також, позивач у позовних вимогах просить суд: 1) витребувати дані з прикордонної служби України про перетин кордону громадянином Казахстану ОСОБА_3 (росс. мова) у період з 01.01.2018 по 15.10.2019 року.

У відповідності до ч. 1 ст. 84 ЦПК України, учасник справи у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Вимоги щодо форми та змісту клопотання встановлені ч. 2 ст. 84 цього Кодексу.

Крім того, у позовній заяві позивач зазначає, що відповідач є громадянином Казахстану та його місцем проживання АДРЕСА_1 .

Провадження у справах за участю іноземних осіб врегульовано розділом ХI ЦПК України, а також Законом України «Про міжнародне приватне право», Конвенцією про правову допомогу і правові відносини у цивільних, сімейних і кримінальних справах від 22 січня 1993 року.

Враховуючи вищенаведені вимоги закону, заяву залишено без руху і надано позивачу строк у десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви, шляхом подання до суду уточненої позовної заяви (її копії, яка складена російською мовою або забезпечена завіреним перекладом на цю мову), із вказанням обставин на які суд вказує у цій ухвалі та сплати судового збору, відповідно до вимог ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» або наданням документів, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Зазначена ухвала про залишення позовної заяви без руху з пропозицією усунути недоліки була отримана представником позивача 24 квітня 2020 року, відповідно поштового повідомлення про вручення поштового відправлення, проте у встановлений судом строк та на теперішній час недоліки зазначені в ухвалі не усунуто.

Суд зазначає, що доступ до правосуддя в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини не може бути абсолютним і підлягає державному регулюванню й обмеженню. Кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Таким чином, доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання заявником певного процесуального алгоритму, що в даному випадку передбачений ЦПК України.

Оскільки процесуальним законом чітко встановлені вимоги до оформлення позовної заяви, судом в ухвалі про залишення позову без руху наголошено на необхідності усунення конкретних недоліків позовної заяви, а представник позивача, отримавши та ознайомившись із такою ухвалою, у наданий судом термін вказані недоліки не усунув, тому позовну заяву суд вимушений вважати неподаною і повернути позивачеві, відповідно до вимог ст.. 185 ЦПК України.

Одночасно із цим суд вважає за необхідне роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

На підставі зазначеного та керуючись ст. 185 ЦПК України -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу вважати не поданою та повернути позивачу, роз`яснивши право повторного звернення із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду шляхом подання через Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення (проголошення).

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасник справи, якому ухвалу не було вручено у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження відповідно та в порядку і строки, визначені ст.. 354 ЦПК України.

Строк на апеляційне оскарження продовжується на строк дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, з метою запобігання поширенню короновірусної хвороби (COVID-19).

Cуддя: В. О. Головін