справа №619/966/19
провадження №2/619/69/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 червня 2020 року Дергачівський районний суд

Харківської області

У складі: головуючого - судді -Жорняк О.М.,

за участю секретаря судового засідання -Коротченко А.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Дергачі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Слатинська селищна рада Дергачівського району Харківської області про виключення відомостей про особу як батька з актового запису про народження дитини,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Дергачівського районного суду Харківської області з позовом до ОСОБА_2 ,третя особа: Слатинська селищна рада Дергачівського району Харківської області про виключення відомостей про особу як батька з актового запису про народження дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування позову позивач посилається на те, що 5 вересня 2009 року він з відповідачем ОСОБА_2 уклав шлюб, який було зареєстровано відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дергачівського районного управління юстиції Харківської області, за актовим записом № 145.

ІНФОРМАЦІЯ_2 від шлюбу народилася донька ОСОБА_6 , згідно свідоцтва про народження серія НОМЕР_1 виданого 16.06.2010 Довжицькою сільською радою Золочівського району Харківської області, за актовим записом № 10.

З лютого 2012 року, з огляду на певні протиріччя, шлюбні відносини між ними фактично були припинені, і вони стали проживати окремо. У травні 2012 року відповідач навіть подавала до Золочівського районного суду позов про розірвання шлюбу, але у жовтні цього ж року остання від позову відмовилася, в зв`язку з чим позов було залишено без розгляду.

Приблизно в 2014 році він знайшов для себе роботу в Росії за спеціальністю,

в зв`язку з чим він почав періодично виїжджати за межі України. Особистим життям відповідача він не цікавився, з нею майже не бачився, лише регулярно надавав матеріальну допомогу своїй доньці ОСОБА_6 , та за можливості провідував її.

У жовтні 2016 року йому стало відомо, що відповідачка проживаючи у «громадянському шлюбі з незнайомим йому чоловіком, ІНФОРМАЦІЯ_1 народила від нього доньку ОСОБА_3 . Але з огляду на те, що на той час він перебував із останньою в зареєстрованому шлюбі, батьком народженої дитини, згідно ч. 1 ст. 122 Сімейного кодексу України, був записаний саме він. Хоча, під час неодноразових розмов з відповідачкою, остання особисто стверджувала, що ОСОБА_3 не є його донькою.

У листопаді 2018 року він подав позов до Дергачівського районного суду про розірвання шлюбу. Рішенням Дергачівського районного суду Харківської області (справа №619/4517/18) шлюб між ним та відповідачем було розірвано. 19 лютого 2019 року зазначене рішення суду набрало законної сили.

Наразі йому достовірно стало відомо, що відповідач в дійсний час перебуває у цивільному шлюбі з іншим чоловіком. З огляду на вищезазначені обставини він має намір оспорити своє батьківство щодо неповнолітньої ОСОБА_3 , у зв`язку з чим і звернувся з даним позовом до суду.

11 березня 2019 року ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області позов було залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків.

Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 30 травня 2019 року було відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання на 01 липня 2019 року на 09 годин 00 хвилин.

01 липня 2019 року ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області підготовче провадження у справі закрито та справу призначено до судового розгляду на 26 липня 2019 року на 08 годин 30 хвилин.

11 листопада 2019 року ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області було призначено судову молекулярно-генетичну експертизу.

У судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явився, від представника позивача адвоката Смаль В.В. до суду надійшла заява, в якій позов підтримують, просять його задовольнити повністю та справу розглядати по суті за їх відсутності.

У судове засідання відповідач ОСОБА_2 , не з`явилася, надала до суду заяву, в якій позов визнає повністю, не заперечує проти його задоволення та просить справу розглядати за її відсутності.

Третя особа представник Слатинської селищної ради Дергачівського району Харківської області у судове засідання не з`явився, надав суду заяву, в якій не заперечує проти задоволення позову та просить справу розглядати за відсутності представника селищної ради.

Всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, з`ясувавши обставини на які посилався позивач, як на підставу своїх вимог та заперечень, оцінивши ці докази в сукупності, суд приходить до наступного.

На підставі ст.ст. 12, 13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи в межах заявлених позивачем вимог та зазначених і доведених сторонами обставин.

Доказами, відповідно до ст. 76 ЦПК України, є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Докази мають бути належними (ст. 77 ЦПК України) та допустимими (ст. 78 ЦПК України).

Відповідно до вимог ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають ті обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Однак, згідно ст.82 ЦПК України, підставою для звільнення від доказування є обставини, встановлені судовим рішенням у цивільній, господарській або адміністративній справі, що набуло законної сили, які не доказуються при розгляді інших справ, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач ОСОБА_1 , відповідно до паспорту громадянина України НОМЕР_2 , виданого Золочівським РС ГУДМС України в Харківській області 20 серпня 2013 року, народився ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Сторони з 05 вересня 2009 року перебували у шлюбі, зареєстрованому відділом реєстрації актів цивільного стану Дергачівського районного управління юстиції Харківської області, за актовим записом № 145.

Від шлюбу мають двох дітей: доньку ОСОБА_6 , згідно свідоцтва про народження серія НОМЕР_1 , виданого 16.06.2010 Довжицькою сільською радою Золочівського району Харківської області, за актовим записом № 10 та доньку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , згідно свідоцтва про народження серія НОМЕР_3 , виданого виконавчим комітетом Слатинської селищної ради Дергачівського району Харківської області 03 жовтня 2016 року.

Зі слів позивача з лютого 2012 року сторони проживають окремо, шлюбні відносини не підтримують, спільне господарство не ведуть.

Факт того, що позивач дійсно періодично виїжджав на роботу за межі України, підтверджується витягом з Головного центру обробки спеціальної інформації щодо відомостей про осіб, які перетнули державний кордон України в період з 26.10.2015 по 03.07.2016.

У жовтні 2016 року позивачу стало відомо, що відповідач проживаючи у «громадянському шлюбі з незнайомим йому чоловіком, ІНФОРМАЦІЯ_1 народила від нього доньку ОСОБА_3 , але з огляду на те, що на той час він перебував з відповідачем в зареєстрованому шлюбі, батьком народженої дитини, згідно ч. 1 ст. 122 Сімейного кодексу України, був записаний саме він.

17 січня 2019 року шлюб між сторонами розірвано.

З копії актового запису про народження ОСОБА_3 , вбачається, що батьками дитини записаний позивач ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Статтею 136 СК України визначено, що особа, яка записана батьком дитини відповідно до статтей 122, 124, 126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведеності відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття. Оспорювання батьківства неможливе у разі смерті дитини. Не має право оспорювати батьківство особа записана батьком дитини, якщо на момент реєстрації себе батьком дитини вона знала, що не є її батьком, а також особа, яка дала згоду на застосування допоміжних репродуктивних технологій відповідно до частини першої статті 123 цього Кодексу. До вимоги чоловіка про виключення запису про нього, як батька з актового запису про народження дитини позовна давність не застосовується.

Відповідно до постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року, № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства материнства та стягнення аліментів», особа, яка записана батьком дитини, має право оспорювати; батьківство, пред`являти позов про виключення запису про нього, як батька з актового запису про народження дитини. Відповідно до цієї ж Постанови при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів предметом доказування в справах про спорювання батьківства є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною.

Згідно висновку експерта судової молекулярно-генетичної експертизи № 9/1268СЕ-19 від 13.02.2020 встановлено, що біологічна спорідненість між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , відносно малолітньої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - виключається, отже біологічне батьківство позивача відносно ОСОБА_3 виключається.

Пунктами 2.13,2.13.1 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених наказом Міністерства Юстиції України від 12 січня 2011 року № 96/5 встановлено, що підставою для внесення змін в актові записи цивільного стану є: рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ч. 1 ст. 2 ЦПК України).

У зв`язку з викладеним, враховуючи наявність в матеріалах справи заяви відповідача ОСОБА_2 про визнання позову, що не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси відповідача та інших осіб, суд приходить до висновку про задоволення позову.

На підставі п. 5 Постанови Пленуму ВСУ № 3 від 15. 05. 2006 р. «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», ст. ст. 122, 124, 126, 127, 136 Сімейного кодексу України, керуючись ст. ст.13,81,89,141,259,263-265,273,354, ЦПК України, суд-

У Х В А Л И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Слатинська селищна рада Дергачівського району Харківської області про виключення відомостей про особу як батька з актового запису про народження дитини - задовольнити.

Виключити відомості про ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , уродженця м. Рига Латвія, РНОКПП: НОМЕР_4 , як батька дитини з актового запису № 39 від 03.10.2016 року у Виконавчому комітеті Слатинської селищної ради Дергачівського району Харківської області про народження ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (свідоцтво про народження серія НОМЕР_3 від 03жовтня 2016 року).

Рішення може бути оскаржено безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів, з дня його проголошення.

Відповідно до п.п.15.5 п.15 Перехідних положень ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів до Харківського апеляційного суду через Дергачівський районний суд Харківської області.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне найменування (Ім`я) сторін:

Позивач: ОСОБА_1 : ІПН НОМЕР_4 , зареэстрований за адресою: АДРЕСА_1 ;

Відповідач: ОСОБА_2 : зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .;

Третя особа: Слатинська селищна рада Дергачівського району Харківської області, місцезнаходження: с. Слатине, вул. Центральна, буд. №10, Дергачівського району Харківської області.

Суддя О. М. Жорняк