КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 червня 2020 року

м. Київ

справа № 753/4245/19

провадження №22-ц/824/6056/2020

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - суддіЛапчевської О.Ф.,
суддівБолотова Є.В., Музичко С.Г.,
за участю секретаря судового засідання Потапьонок К.В.,
учасники справи: представник позивача ОСОБА_3,

представник відповідача Грішина Н.О. ,

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу представника товариства з додатковою відповідальністю «Агенство Союздрук» - Кулаковської Ганни Миколаївни на ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 11 лютого 2020 року /суддя Трусова Т.О./

за клопотанням представника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 про призначення експертизи

у справі за позовом ОСОБА_2 до товариства з додатковою відповідальністю «Агенство Союздрук» про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся з вимогами про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати.

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 11 лютого 2020 року призначено почеркознавчу експертизу, проведення якої доручено експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз.

На вирішення експертизи поставлено наступні запитання:

1. Чи виконано підпис в місці проставлення підпису одержувача коштів на платіжній відомості на виплату заробітної плати за першу половину жовтня 2016 р. № 21 від 21.10.2016 самим ОСОБА_2 чи іншою особою?

2. Чи виконано підпис в місці проставлення підпису одержувача коштів на платіжній відомості на виплату заробітної плати за другу половину жовтня 2016 р. № 24 від 07.11.2016 самим ОСОБА_2 чи іншою особою?

3. Чи виконано підпис в місці проставлення підпису одержувача коштів на видатковому касовому ордері від 21.11.2016 самим ОСОБА_2 чи іншою особою?. /а.с. 83-86/

Не погоджуючись з вказаним рішенням, представник ТДВ «Агенство Союздрук» - Кулаковська Г.М. звернулась з апеляційною скаргою, в якій просила ухвалу скасувати, ухваливши рішення про залишення клопотання про призначення експертизи без розгляду.

На підтвердження вимог, викладених в апеляційній скарзі, апелянт посилалась на необґрунтованість висновків суду першої інстанції. Вважає, що судом першої інстанції не враховано те, що позивачем пропущено строк на подання клопотання про призначення експертизи. Зазначала, що суд першої інстанції, надаючи 30-денний строк для подання клопотання про призначення експертизи, протокольною ухвалою від 05.12.2019 р., прийняв клопотання подане 21.01.2020 р., з пропуском такого строку, без клопотання про його поновлення, тому 24.01.2020 р. обґрунтовано залишив клопотання без розгляду. Водночас, розглядаючи повторно подане клопотання про призначення експертизи, подане з проханням поновити пропущений строк, суд першої інстанції питання про поновлення строку на подачу такого клопотання не розглядав та не вирішував. Наголошував на тому, що за наслідками розгляду повторного клопотання про призначення експертизи, суд першої інстанції у відповідності до вимог ч. 1 ст. 126 ЦПК України, повинен був залишити його без розгляду. Вказував також на зловживання позивачем своїми правами, що спрямоване на навмисне затягування розгляду справи.

Представник ОСОБА_2 - ОСОБА_3 звернувся з відзивом на апеляційну скаргу, посилаючись на безпідставність її доводів. Вказував, що питання про призначення експертизи судом першої інстанції вирішувалось в порядку ст. 103 ЦПК України, судом першої інстанції прийнято обґрунтоване рішення, оскільки іншим шляхом неможливо встановити неналежність підпису позивачеві.

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення учасників справи, які з`явились у судове засідання, перевіривши наведені в апеляційній скарзі доводи, матеріали справи в межах апеляційного оскарження, вважає, що апеляційна скарга підлягає відхиленню, а судове рішення залишенню без змін на підставі наступного.

Судом встановлено, що позивач звернувся до суду з вимогою про стягнення нарахованої, але невиплаченої заробітної плати, посилаючись на те, що він не підписував платіжних документів на виплату зарплати.

Відповідно до даних журналу судового засідання від 05.12.2019 р., судом було надано позивачу 30-денний строк для подання клопотання про призначення експертизи з вільними зразками підпису. /а.с.58/

21.01.2020 р. представником позивача ОСОБА_3 було подано клопотання про призначення експертизи, яке ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 24.01.2020 р. залишено без розгляду у зв`язку з пропуском процесуального строку та відсутністю клопотання про його поновлення. /а.с. 80-81/

10.02.2020 р. представником позивача вдруге подано клопотання про призначення експертизи у справі.

Вирішуючи питання про призначення експертизи, суд першої інстанції, вірно керувався приписом ч. 1 ст. 103 ЦПК України про те, що суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Отже, незважаючи на обґрунтованість доводів відповідача про пропущення відповідачем встановленого судом першої інстанції строку для подання клопотання про призначення експертизи, суд першої інстанції обґрунтовано керувався завданнями та загальними засадами цивільного судочинства та з урахуванням характеру доказів у даній справі дійшов до висновку про обґрунтованість підстав для призначення почеркознавчої експертизи, оскільки іншим способом, окрім як експертним, неможливо встановити належність позивачу підпису у платіжних документах.

Доводи апеляційної скарги, про пропуск строку для подачі клопотання про призначення експертизи, колегією суддів не приймаються до уваги, з огляду на таке.

Відповідно до ст. 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Відповідно до ч. 2 ст. 127 ЦПК України, встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Водночас у відповідності до ч. 5 ст. 127 ЦПК України, пропуск строку, встановленого судом учаснику справи для подання матеріалів та вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов`язку вчинити відповідну процесуальну дію.

Таким чином, зважаючи на позицію суду першої інстанції, який з власної ініціативи розглянув подане, з порушенням строку, встановленого судом, клопотання у зв`язку з доцільністю призначення експертизи у справі, доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують та містяться на формальних міркуваннях.

Відповідно до ч.1 ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 375, 381, 382 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу представника товариства з додатковою відповідальністю «Агенство Союздрук» - Кулаковської Ганни Миколаївни на ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 11 лютого 2020 року - залишити без задоволення.

Ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 11 лютого 2020 року - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції касаційному оскарженню не підлягає.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття.

Головуючий: Судді: