_____________________________________________________________________________________________________________________
Справа № 947/1529/20
Провадження № 2/947/1792/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.06.2020 року Київський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого - судді Васильків Олени Василівни,

секретаря судового засідання - Белінської Ганни Сергіївни,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі в загальному позовному провадженні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_2 ) про визнання правонаступником, визнання права власності та стягнення заборгованості за зобов`язаннями спадкодавця, -

В С Т А Н О В И В:

І. ПРОЦЕДУРА

27.01.2020 року в інтересах позивача ОСОБА_1 до суду звернувся адвокат Клименко О.В. з позовом, в якому просить:

- визнати ОСОБА_2 правонаступником за зобов`язанням його померлого батька ОСОБА_3 з повернення грошових коштів за розписками від 01.04.2017 року та 01.10.2018 року;

- визнати право власності ОСОБА_2 на квартиру за адресою: АДРЕСА_3 , таким, що виникло у результаті шахрайських дій останнього та його померлого батька ОСОБА_3 з метою уникнення відповідальності за невиконання грошового зобов`язання перед ОСОБА_1 ;

- стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 заборгованість за зобов`язаннями ОСОБА_3 в розмірі 72750 доларів США, що є еквівалентними 1 970 535,00 грн.

Позов пред`явлено на підставі ст. ст. 190, 207, 218, 527, 1046, 1047, 1049, 1268, 1269, 1297 ЦК України.

Ухвалою судді від 30.01.2020 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху.

06.02.2020 року представником позивача ОСОБА_4 до суду подано заяву, якою усунуті недоліки позовної заяви, що були підставою для залишення позову без руху.

Ухвалою суду від 17.02.2020 року провадження по справі відкрито.

16.04.2020 року від представника відповідача ОСОБА_2 - адвоката Луньової В.М. до суду надійшов відзив на позовну заяву.

05.05.2020 року від представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_4 до суду надійшли письмові пояснення до обставин у справі.

18.05.2020 року від представника відповідача ОСОБА_2 - адвоката Луньової В.М. до суду надійшли заперечення на відповідь на відзив (на письмові пояснення до обставин справи).

Ухвалою суду від 17.06.2020 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

До судового засідання позивач ОСОБА_1 не з`явився, представник позивача ОСОБА_4 подав до суду заяву про розгляд справи за відсутності сторони позивача, в якій позовні вимоги підтримав та просить їх задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 до судового засідання не з`явився, представник відповідача ОСОБА_5 подала до суду заяву про розгляд справи за відсутності сторони відповідача, в якій просить в задоволенні позову ОСОБА_1 відмовити в повному обсязі та стягнути з позивача понесені відповідачем судові витрати.

ІІ. АРГУМЕНТИ (ДОВОДИ) УЧАСНИКІВ СПРАВИ

В своїх позовних вимогах позивач ОСОБА_1 посилається на те, що 01.04.2017 року ним батьку відповідача ОСОБА_3 була позичена сума коштів у розмірі 15000 доларів США, що на той час дорівнювалось 404700 грн., на строк до 01.04.2019 року. В подальшому 01.10.2018 року позивач також позичив ОСОБА_3 суму коштів в розмірі 6000 доларів США, що на той час дорівнювалось 169620 грн., на строк до 01.10.2020 року. Відповідно до розписок сторонами договору були визначені штрафні санкції за несвоєчасне повернення суми боргу. У жовтні 2019 ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 помер, за життя не повернувши борг за розпискою від 01.04.2017 року. Позивач зазначає, що відповідач ОСОБА_2 є спадкоємцем боржника ОСОБА_3 , в зв`язку з чим має повернути суму заборгованості з урахуванням штрафу та пені, розрахунок яких наводиться в позовній заяві. При цьому позивач стверджує, що боржник ОСОБА_3 за життя здійснив продаж належної йому квартири за адресою: АДРЕСА_2 , з метою забезпечення невиконання зобов`язань з повернення грошових коштів ОСОБА_1 , оскільки відразу після продажу вказаної квартири була придбана квартира відповідача ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_3 . В зв`язку з невиконанням зобов`язань за договором позики позивач змушений звернутись до суду за захистом своїх прав.

Сторона відповідача ОСОБА_2 посилається на те, що відповідач не повинен відповідати за зобов`язаннями ОСОБА_3 , оскільки відмовився від прийняття спадщини, написавши відповідну заяву до нотаріальної контори. При цьому відповідач ОСОБА_2 стверджує, що після розірвання шлюбу його батьків, він з батьком ОСОБА_3 майже не спілкувався. Щодо продажу ОСОБА_3 належної йому квартири відповідач зазначає, що вказана квартира не була предметом обтяження, не передавалась в іпотеку, тобто була відчужена батьком на виконання наявних в нього правомочностей на володіння, користування та розпорядження майном. Окрім того, відповідач зазначає, що законодавством України не передбачено такого способу захисту прав як встановлення факту придбання майна шахрайським шляхом. На підставі викладеного відповідач просить відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі в зв`язку з їх безпідставністю.

ІІІ. ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ СПРАВИ

Відповідно до Розписки від 01.04.2017 року ОСОБА_3 взяв для особистих потреб в борг у ОСОБА_1 гроші в сумі 15000 доларів США, що на момент отримання коштів вищезазначена сума в гривневому еквіваленті складає 404700 грн. та зобов`язався повернути зазначену суму не пізніше 01.04.2019 року /а.с.10/.

Згідно з Розпискою від 01.10.2018 року ОСОБА_3 взяв для особистих потреб в борг у ОСОБА_1 гроші в сумі 6000 доларів США, що на момент отримання коштів вищезазначена сума в гривневому еквіваленті складає 169620 грн. та зобов`язався повернути зазначену суму не пізніше 01.10.2020 року /а.с.11/.

Обидві розписки також містять умови щодо того, що у випадку несвоєчасного повернення зазначеної в розписці грошової суми, що була взята в борг, ОСОБА_3 зобов`язується виплатити штраф в сумі, рівній 100% суми, взятої в борг, щодобову пеню в розмірі 1% від суми, взятої в борг, відшкодувати кредитору всі витрати, пов`язані з примусовим стягненням з боржника позичених грошових коштів по розписці, з урахуванням витрат на третіх осіб (юристів/адвокатів, виконавчу службу, судові витрати та інші витрати) при належному їх підтвердженні.

20.03.2019 року ОСОБА_3 передав у власність ОСОБА_6 квартиру АДРЕСА_4 , на підставі договору купівлі-продажу квартири, посвідченого приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Луняченко Н.В. /а.с.60-61/.

В той же день відповідач ОСОБА_2 прийняв у власність квартиру АДРЕСА_5 , відповідно до договору купівлі-продажу квартири, посвідченого приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Луняченко Н.В. /а.с.62-63/.

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що 23.10.2019 року складено відповідний актовий запис №10819 Одеським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Одеській області, що вбачається з свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 /а.с.57/.

Відповідач ОСОБА_2 23.03.2012 року склав заяву, посвідчену приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Бичіхіною О.Ю., в якій вказав, що він є спадкоємцем за законом, на підставі статті 1261 ЦК України до майна його батька - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстрація останнього місця проживання: АДРЕСА_6 . В заяві ОСОБА_2 зазначив, що він, усвідомлюючи значення своїх дій, розуміючи обставини, що мають для нього істотне значення, без впливу насильства (фізичного чи психічного тиску) з боку інших, за своєю справжньою воленю відмовляється від прийняття спадщини /а.с.66/.

З листа Київської державної нотаріальної контори у місті Одеса від 14.04.2020 року №1919/02-14 вбачається, що нотаріальною конторою була отримана заява ОСОБА_2 про відмову від спадщини до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , на підставі якої було заведено спадкову справу за №350/2020 /а.с.113/.

IV. ПРАВОВІ НОРМИ, ЩО ПІДЛЯГАЮТЬ ЗАСТОСУВАННЮ

Відповідно до ч. 2 ст. 16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути:

1) визнання права;

2) визнання правочину недійсним;

3) припинення дії, яка порушує право;

4) відновлення становища, яке існувало до порушення;

5) примусове виконання обов`язку в натурі;

6) зміна правовідношення;

7) припинення правовідношення;

8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди;

9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди;

10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

Згідно з ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Статтею 1218 ЦК України визначено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно з ч. 1 ст. 1273 ЦК України спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу. Заява про відмову від прийняття спадщини подається нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

V. ОЦІНКА ДОВОДІВ УЧАСНИКІВ СПРАВИ ТА ВИСНОВКИ СУДУ

В ході судового розгляду справи встановлено, що між позивачем ОСОБА_1 та ОСОБА_3 01.04.2017 року та 01.10.2018 року були укладені договори позики, які були оформлені відповідно до діючого законодавства у вигляді відповідних розписок.

Боржник ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , не виконавши вимог за договорами позики від 01.04.2017 року та 01.10.2018 року. При цьому строк виконання договору від 01.10.2018 року на момент смерті боржника ще не наступив, в той час, як за договором від 01.04.2017 року було наявним прострочення боржника.

Правовідносини, що склались між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 на підставі вказаних договорів допускають правонаступництво, в зв`язку з чим позивач ОСОБА_1 має право звертатись з вимогою про повернення заборгованості до спадкоємців ОСОБА_3 . Однак з цього приводу суд зазначає, що оскільки відповідач ОСОБА_2 відмовився від прийняття спадщини після смерті його батька ОСОБА_3 , то він не є правонаступником ОСОБА_3 в його договірних зобов`язаннях.

При цьому суд зазначає, що відповідно до вимог діючого ЦПК України суд позбавлений права збирати докази за власною ініціативою. Оскільки стороною позивача не заявлялись клопотання щодо витребування інформації з нотаріальної контори щодо кола спадкоємців померлого боржника ОСОБА_3 , у суду відсутні можливості встановити наявність чи відсутність правонаступників ОСОБА_3 за його борговими зобов`язаннями.

Таким чином позовні вимоги ОСОБА_1 щодо визнання ОСОБА_2 правонаступником за зобов`язаннями його померлого батька - ОСОБА_3 задоволенню не підлягають, так як і вимоги щодо визнання права власності ОСОБА_2 на квартиру за адресою: АДРЕСА_3 таким, що виникло у результаті шахрайських дій з метою уникнення відповідальності за невиконання грошового зобов`язання перед ОСОБА_1 .

При цьому суд зазначає, що обставини продажу належної боржнику ОСОБА_3 квартири та купівлі іншої квартири його сину ОСОБА_2 в той же день та оформлення договорів у того самого нотаріуса не є підставою для визнання відповідача ОСОБА_2 правонаступником за договірними зобов`язаннями ОСОБА_3 .

Щодо вимог позивача про визнання права власності ОСОБА_2 на квартиру за адресою: АДРЕСА_3 таким, що виникло у результаті шахрайських дій з метою уникнення відповідальності за невиконання грошового зобов`язання перед ОСОБА_1 , суд погоджується з доводами сторони відповідача, що вказаний спосіб захисту прав не передбачений діючим законодавством.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Згідно з ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

За таких обставин, з урахуванням вищевикладеного, проаналізувавши та оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку, що вимоги позивача не підлягають задоволенню, так як не обґрунтовані та не доведені.

Керуючись ст. ст. 2, 76-83, 141, 263-265, 273, 354-355 ЦПК України, ст. ст. 15, 16, 527, 1046, 1047, 1049, 1218, 1220, 1268, 1273, 1296 ЦК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

В задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_2 ) про визнання правонаступником, визнання права власності та стягнення заборгованості за зобов`язаннями спадкодавця, - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Відповідно до п.п. 15.5 п.п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги можуть бути подані через Київський районний суд м. Одеси.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки апеляційного оскарження продовжуються на строк дії такого карантину.

Повний текст рішення суду складено 19.06.2020 року.

Суддя Васильків О. В.