Постанова

Іменем України

27 травня 2020 року

м. Київ

справа № 2-18/11

провадження № 61-12956св19

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Синельникова Є. В.,

суддів: Білоконь О. В., Осіяна О. М., Сакари Н. Ю. (суддя-доповідач), Шиповича В. В.,

учасники справи:

заявник (боржник) - ОСОБА_1 ,

представник заявника (боржника)- ОСОБА_2 ,

суб`єкт оскарження - заступник начальника Світловодського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Кіровоградській області Щербина Вікторія Юріївна,

заінтересовані особи: стягувач - публічне акціонерне товариство «Дельта Банк», боржник - ОСОБА_3 ,

представник стягувача - ОСОБА_4 ,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Кропивницького апеляційного суду від 11 червня 2019 року у складі колегії суддів: Єгорової С. М., Карпенка О. Л., Кіселика С. А.,

ВСТАНОВИВ:

1. Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У лютому 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду зі скаргою на діїзаступника начальника Світловодського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Кіровоградській області (далі - Світловодський МВ ДВС ГТУЮ в Кіровоградській області) Щербини В. Ю., заінтересовані особи: стягувач - публічне акціонерне товариство «Дельта Банк» (далі - ПАТ «Дельта Банк»), боржник - ОСОБА_3 .

Скарга мотивована тим, що на примусовому виконанні Світловодського МВ ДВС ГТУЮ у Кіровоградській області знаходиться виконавчий лист № 2-18/11, виданий Світловодським міськрайонним судом Кіровоградської області 12 жовтня 2011 року, про стягнення з неї на користь публічного акціонерного товариства «УкрСиббанк» (далі - ПАТ «УкрСиббанк»), правонаступником якого є ПАТ «Дельта Банк», заборгованості за кредитним договором у загальному розмірі 2 385 856,83 грн.

Постановою державного виконавця Світловодського МВ ДВС ГТУЮ у Кіровоградській області від 12 жовтня 2018 року у межах вказаного виконавчого провадження був призначений суб`єкт оціночної діяльності, у зв`язку з чим суб`єктом оціночної діяльності 09 листопада 2018 року був складений звіт, яким визначена вартість майна боржника, на яке звернуто стягнення у рахунок боргу.

Ухвалою Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області від 11 квітня 2018 року скасовано звіт про оцінку майна комплексу будівель кафе та сауни загальною площею 377,7 кв. м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , власником якого є вона, виготовлений 25 липня 2017 року суб`єктом оціночної діяльності ОСОБА_5 .

Постановою заступника начальника Світловодського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Кіровоградській області Щербини В. Ю. від 12 жовтня 2018 року повнолено виконавче провадження з примусового виконання вказаного виконавчого листа.

09 листопада 2018 року суб`єктом оціночної діяльності ОСОБА_5 надано звіт про оцінку арештованого майна боржника - комплексу будівель кафе та сауни загальною площею 377,7 кв. м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Згідно з цим звітом загальна вартість вказаного майна становить 1 564 055,00 грн без урахування податку на додану вартість.

Вказувала, що не погоджується з указаною оцінкою арештованого майна, оскільки визначена суб`єктом оціночної діяльності ціна є явно заниженою і необ`єктивною.

На підставі вказаного ОСОБА_1 просила суд визнати незаконним і скасувати звіт про оцінку вартості майна - комплексу будівель кафе і сауни, що розташовані по АДРЕСА_1 , від 09 листопада 2018 року, складеного суб`єктом оціночної діяльності ОСОБА_5 , та призначити проведення оцінки майна для визначення дійсної ринкової вартості вказаного майна.

Короткий зміст судових рішень

Ухвалою Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області від 14 березня 2019 року у складі судді Андріянова О. В. у задоволенні скарги ОСОБА_1 відмовлено.

Постановою Кропивницького апеляційного суду від 11 червня 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення.

Ухвалу Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області від 14 березня 2019 року залишено без змін.

Відмовляючи у задоволенні скарги ОСОБА_1 , суд першої інстанції, з висновком якого погодився й суд апеляційної інстанції, виходив із того, що оцінювачем наведено аналіз ринку нерухомості і аналіз інформації про продаж подібного нерухомого майна з детальним описом обраних аналогів, про що вказано у самому звіті про оцінку майна. Доказів невідповідності оскаржуваного звіту вимогам закону та наявності у ньому недоліків й зниження вартості майна ОСОБА_1 суду не надано.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

У касаційній скарзі ОСОБА_1 , посилаючись на порушення норм процесуального права, просить постанову суду апеляційної інстанції скасувати і передати справу на новий розгляд до апеляційного суду.

Надходження касаційної скарги до суду касаційної інстанції

Ухвалою Верховного Суду у складі судді Касаційного цивільного суду від 19 липня 2019 року відкрито касаційне провадження у справі, витребувано цивільну справу і надано строк для подання відзиву на касаційну скаргу.

Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 18 травня 2020 року справу призначено до розгляду у складі колегії з п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами.

Аргументи учасників справи

Доводи особи, яка подала касаційну скаргу

Касаційна скарга мотивована тим, що у судовому засідання, яке відбулося 11 червня 2019 року, її представником - ОСОБА_3 було заявлено клопотання про відвід колегії суддів на підставі статті 36 ЦПК України, яке в установленому процесуальним законом порядку розглянуто не було. Крім того, вказує, що оскаржувана постанова суду апеляційної інстанції не була підписана двома із трьох суддів.

Доводи особи, яка подала відзив на касаційну скаргу

У серпні 2019 року представник ПАТ «Дельта Банк» - Арбузов О. О. подав відзив на касаційну скаргу, вказуючи на те, що підстав для скасування оскаржуваного судового рішення немає, оскільки доводи касаційної скарги не дають підстав для висновку про те, що судом допущено неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права, яке призвело до неправильного вирішення справи.

Фактичні обставини справи, встановлені судами

На примусовому виконанні Світловодського МВ ДВС ГТУЮ у Кіровоградській області знаходиться виконавчий лист № 2-18/11, виданий Світловодським міськрайонним судом Кіровоградської області 12 жовтня 2011 року, про стягнення з ОСОБА_1 на користь ПАТ «УкрСиббанк», правонаступником якого є ПАТ «Дельта Банк» (ухвала Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області від 23 липня 2012 року про заміну сторони у виконавчому провадженні), заборгованості за кредитним договором у загальному розмірі 2 385 856,83 грн.

Постановою державного виконавця Світловодського МВ ДВС ГТУЮ у Кіровоградській області від 12 жовтня 2018 року у межах вказаного виконавчого провадження був призначений суб`єкт оціночної діяльності, у зв`язку з чим суб`єктом оціночної діяльності 09 листопада 2018 року складений звіт, яким визначена вартість майна боржника, на яке звернуто стягнення у рахунок боргу.

Листом Світловодського МВ ДВС ГТУЮ у Кіровоградській області від 20 листопада 2018 року № 33439 ОСОБА_1 повідомлено, що у зв`язку із перебуванням на виконанні виконавчого провадження про стягнення з ОСОБА_1 на користь ПАТ «Дельта Банк» боргу, Світловодським МВ ДВС ГТУЮ у Кіровоградській області згідно з актом опису й арешту майна накладено арешт на нерухоме майно боржника, а саме: комплекс будівель кафе та сауни загальною площею 377,7 кв. м, що знаходяться по АДРЕСА_1 .

Ухвалою Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області від 11 квітня 2018 року задоволено скаргу ПАТ «Дельта Банк» на дії заступника начальника Світловодського МВ ДВС ГТУЮ у Кіровоградській області Щербини В. Ю.

Скасовано звіт про оцінку майна комплексу будівель кафе та сауни загальною площею 377,7 кв. м, що знаходиться по АДРЕСА_1 , власником якого є вона, виготовлений 25 липня 2017 року суб`єктом оціночної діяльності ОСОБА_5 .

Постановою заступника начальника Світловодського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Кіровоградській області Щербини В. Ю. від 12 жовтня 2018 року поновлено виконавче провадження з примусового виконання вказаного виконавчого листа.

09 листопада 2018 року суб`єктом оціночної діяльності ОСОБА_5 надано звіт про оцінку арештованого майна боржника - комплексу будівель кафе та сауни загальною площею 377,7 кв. м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Згідно з цим звітом загальна вартість вказаного майна становить 1 564 055,00 грн без урахування податку на додану вартість.

Про вказані дії у виконавчому провадженні і результати оцінки арештованого майна ОСОБА_1 була повідомлена листом заступника начальника Світловодського МВ ДВС ГТУЮ в Кіровоградській області Щербини В. Ю. від 20 листопада 2018 року.

2. Мотивувальна частина

Позиція Верховного Суду

08 лютого 2020 року набрав чинності Закон України від 15 січня 2020 року № 460-IX «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ».

Частиною другою розділу ІІ Прикінцевих та перехідних положень Закону України від 15 січня 2020 року № 460-IX «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ» установлено, що касаційні скарги на судові рішення, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом.

За таких обставин розгляд касаційної скарги ОСОБА_1 здійснюється Верховним Судом у порядку та за правилами ЦПК України в редакції Закону України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII, що діяла до 08 лютого 2020 року.

Положенням частини другої статті 389 ЦПК України встановлено, що підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Касаційна скарга ОСОБА_1 підлягає задоволенню.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до вимог частин першої і другої статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції.

Згідно з частинами першою, другою та п`ятою статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Зазначеним вимогам закону оскаржуване судове рішення не відповідає.

Згідно з частиною третьою статті 34 ЦПК України перегляд в апеляційному порядку рішень судів першої інстанції здійснюється колегією суддів суду апеляційної інстанції у складі трьох суддів.

У судовому засідання, яке відбулося 11 червня 2019 року представником ОСОБА_1 - ОСОБА_3 було заявлено клопотання про відвід колегії суддів з підстав, визначених статтею 36 ЦПК України, в обґрунтування якої заявник посилався на сумніви в об`єктивності та неупередженості суддів.

У частині першій статті 36 ЦПК України визначено, що суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), зокрема якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

З підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 ЦПК України, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи (частина друга статті 39 ЦПК України).

Відповідно до частини третьої статті 39 ЦПК України відвід повинен бути мотивований і заявлений протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

У разі порушення строків, встановлених в частині третій статті 39 ЦПК України, настають наслідки, передбачені в статті 126 ЦПК України. Так, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Порядок вирішення заявленого відводу та самовідводу визначений у статті 40 ЦПК України. Так, вищезазначена норма в редакції, чинній на час розгляду справи в суді апеляційної інстанції, передбачала, що питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У такому випадку вирішення питання про відвід судді здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Однак, у порушення вищезазначених вимог ЦПК України відвід колегії суддів, заявлений представником ОСОБА_1 - ОСОБА_3 в судовому засіданні 11 червня 2019 року, розглянутий не був.

Разом з тим, аналіз вказаних норм дає підстави для висновку про те, що до вирішення суддею заяви про відвід цей суддя не може вчиняти будь-яких інших процесуальних дій, пов`язаних із подальшим процесуальним рухом скарги. При цьому за результатами розгляду такої заяви, поданої у строки, встановлені частиною третьою статті 39 ЦПК України, суд може постановити ухвалу або про її задоволення, або про відмову у задоволенні. У разі подання такої заяви з порушенням процесуальних строків, вона має бути залишена без розгляду.

При цьому відповідно до вимог частини одинадцятої статті 40 ЦПК України за результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Вказані вимоги закону дотримано не було.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини (далі - ЕСПЛ) безсторонність (неупередженість) суду в сенсі пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод має визначатися згідно з (i) суб`єктивним критерієм, враховуючи особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (i) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом установлення того, чи забезпечував сам суд та серед інших аспектів його склад достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (рішення у справах «Фей проти Австрії» (Fey v. Austria), «Веттштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland).

Проте між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а також може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій) (див. рішення у справі «Кіпріану проти Кіпру» (Kyprianou v. Cyprus).

У деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб`єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію надасть вимога об`єктивної безсторонності (рішення у справі «Пуллар проти Сполученого Королівства» (Pullar v. the United Kingdom). У цьому сенсі навіть вигляд має певну важливість - іншими словами, «має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється», адже йдеться про довіру, яку в демократичному суспільстві суди повинні вселяти у громадськість (рішення у справі «Де Куббер проти Бельгії» (De Cubber v. Belgium).

За таких обставин доводи касаційної скарги дають підстави для висновку, що оскаржувана постанова суду апеляційної інстанції підлягає скасуванню, оскільки судом не було забезпечено достатніх гарантій для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності, а колегія суддів до вирішення заяви про відвід не відповідає вимогам «незалежного та неупередженого суду, встановленого законом» й, відповідно, не може вирішувати жодне процесуальне питання, оскільки є неповноважним складом суду.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 411 ЦПК судові рішення підлягають обов`язковому скасуванню з направленням справи на новий розгляд, якщо справу розглянуто і вирішено неповноважним складом суду.

Оскільки порушення апеляційним судом норм процесуального права призвело до ухвалення незаконного судового рішення, оскаржувана постанова суду апеляційної інстанції відповідно до пункту 1 частини першої статті 411 ЦПК України підлягає скасуванню з передачею справи на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Керуючись статтями 400, 406, 409, 411, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Постанову Кропивницького апеляційного суду від 11 червня 2019 року скасувати, справу передати на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий Судді:Є. В. Синельников О. В. Білоконь О. М. Осіян Н. Ю. Сакара В. В. Шипович