Провадження №2/235/1060/20
Справа №234/3377/20
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 червня 2020 року Красноармійський міськрайонний суд Донецької області

в складі: головуючого судді Величко О.В.

при секретарі - Комарової О.С.

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Покровськ цивільну справу за позовом

ОСОБА_1 до Гірницької районної адміністрації Макіївської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Гірницької районної адміністрації Макіївської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В обґрунтування своїх позовних вимог вказав, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мати ОСОБА_2 на момент її смерті вони з матір`ю проживали однією сім`єю та вели спільне господарство за адресою: АДРЕСА_1 . За місцем проживання він не мав можливості оформити свої спадкові права, оскільки на території м. Макіївки закрито доступ до державних реєстрів, органи державної влади тимчасово не здійснюють свої повноваження. З метою оформлення своїх спадкових прав він звернувся до П`ятої Донецької державної нотаріальної контори, яка розташована за адресою: м. Покровськ, вул. Прокоф`єва, 11, оф.5 із заявою про прийняття спадщини за законом, проте листом від 31.10.2019 року йому було відмовлено у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини. У його паспорті відсутня відмітка про реєстрацію місця проживання разом з померлою матір`ю на день її смерті за адресою: АДРЕСА_1 , а довідку з місця проживання він не має можливості подати, оскільки вона видана на непідконтрольній українській владі території, а тому є недійсною.

Позивач просить визначити йому додатковий строк у три місяця для подання заяви про прийняття спадщини після смерті його матері ОСОБА_2 .

Позивач в судове засідання не з`явився, просив справу слухати у його відсутність ( а.с. 41).

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про день і час слухання справи повідомлявся належним чином, причини своєї неявки суду не повідомив. ( а.с. 38,43).

Суд на підставі ст. 280 ЦПК України ухвалює заочне рішення по справі, оскільки відповідач двічі не з`явився в судове засідання, не повідомив про причини своєї неявки, не надав відзив на позовну заяву, а позивачка не заперечує проти ухвалення заочного рішення по справі.

Суд, дослідивши матеріали справи і перевіривши їх доказами, приходить до наступного.

Судом встановлено, що позивач по справі ОСОБА_1 є сином ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про народження. ( а.с. 12).

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , що підтверджено свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 . ( а. с. 13).

Згідно паспорта серії НОМЕР_2 позивач по справі значиться зареєстрованим за адресою: АДРЕСА_2 ( а.с. 9).

Як спадкоємець першої черги звернувся до П`ятої Донецької нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини.

Листом нотаріуса від 31.10.2019 року за № 922/01-16 позивачу відмовлено у заведенні спадкової справи і запропоновано надіслати нотаріально завірену заяву про прийняття спадщини або особисто прибути до нотаріуса за місцем відкриття спадщини в установлений законом строк ( а. с. 6).

Згідно листа П`ятої Донецької Державної нотаріальної контори від 09.04.2019 року за № 194/01-16 окрім ОСОБА_1 із заявою про прийняття спадщини ніхто не звертався, заповіт ОСОБА_2 за життя не складався, спадкова справа не відкривалась ( а. с. 28).

В обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини позивач вказав на наявність таких перешкод, як проживання на тимчасово окупованій території, у зв`язку з чим своєчасно не зміг звернутись до нотаріальної контори.

Згідно із ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (ч. 1 ст. 1268 ЦК України).

Відповідно до ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 ЦК.

Відповідно до ст. 1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій (п. 24 постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року « Про судову практику у справах про спадкування» .

Відповідно до п. 24 вищезазначеної Постанови вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереробними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно Інформаційного листа Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13 « Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Крім того, як слідує з правового висновку Верховного Суду України, прийнятого Судовою палатою у цивільних справах при розгляді справи №6-85 цс 12 від 26.09.2012 року, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.

Відповідно до Інформаційного листа Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13 « Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину, або територіальні громади в особі органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Згідно ч. 1 ст. 9-1 Закону України « Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» у разі якщо останнім місцем проживання спадкодавця є населений пункт, на території якого органи державної влади тимчасово не здійснюють або здійснюють не в повному обсязі свої повноваження, затверджений рішенням Кабінету Міністрів України, місцем відкриття спадщини є місце подання першої заяви, що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, спадкоємців, виконавців заповіту, осіб, заінтересованих в охороні спадкового майна, або вимоги кредиторів.

Як вбачається з матеріалів справи , місцем проживання спадкодавця є м. Макіївка Донецька область, тобто територія, де органи державної влади тимчасово не здійснюють свої повноваження. Позивач вперше звернувся із заявою про прийняття спадщини до державного нотаріуса П`ятої Донецької державної нотаріальної контори в м. Покровськ , тому місцем відкриття спадщини є Територіальна громада Покровської міської ради.

Отже, належним відповідачем в даному випадку є територіальна громада Покровської міської ради , а не Гірницька районна адміністрація Макіївської міської ради.

Відповідно до ст. 51 ЦПК України суд має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. При цьому, відповідно до ст. 81 ЦПК України така обставина підлягає доказуванню, оскільки позивач повинен довести ті обставини, на які він посилається як на підставі своїх вимог або заперечень.

За змістом норм процесуального права з урахуванням принципу диспозитивності цивільного судочинства та принципу змагальності сторін, саме на позивача покладено обов`язок визначати відповідача по справі. При цьому суд під час розгляду справи має виходити зі складу осіб, які залучені до участі у справі позивачем. Суд не вправі зі своєї ініціативі і без згоди позивача залучати до участі у справі співвідповідачів та повинен вирішити справу за тим позовом, що пред`явлений і щодо тих відповідачів, які зазначені в ньому.

Суд також не може примушувати сторін до вчинення тих чи інших процесуальних дій, оскільки це суперечить принципу диспозитивності цивільного судочинства.

Частиною 4 ст. 12 ЦПК України встановлено, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Якщо позивач не заявляє клопотання про заміну неналежного відповідача (або залучення інших співвідповідачів в окремих справах згідно зі специфікою спірних правовідносин), суд відмовляє у задоволенні позову.

Суд у силу покладених на нього процесуальних законом повноважень позбавлений можливості самостійно визначити суб`єктний склад учасників справи, проте, встановивши, що у справі не залучено усіх суб`єктів, які мають відповідати за позовом у межах заявлених позовних вимог як відповідачі, суд відмовляє у позові з цих підстав.

Отже, позивач усупереч ст. ст. 12,81 ЦПК України не надав належних та допустимих доказів, які б підтверджували, що у період з 12.05.2018 року по 31.10.2019 рік існували об`єктивні, не переробні та істотні труднощі для нього для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, у тому числі не надав обґрунтованої постанови нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії.

Окрім того, позивачем подано позов до неналежного відповідача, а клопотання про заміну відповідача або про залучення співвідповідача суду не подано.

За таких підстав, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 1268, 1270, 1272 ч.3 ЦК України, Постанови Пленуму Верховного Суду України « Про судову практику у справах про спадкування», ст.ст. 3,5,12,13,18, 258,260,265,268, 273, 280-282 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В:

В задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Гірницької районної адміністрації Макіївської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відмовити.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Донецького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: