У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"09" червня 2020 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Чех Н.А.

з участю секретаря судового засідання - Кузьменко А.М.,

учасники справи:

представник відповідача - Мартьянова Л.В.,

третя особа - ОСОБА_1 ,

розглянувши в судовому засіданні в місті Києві справу за позовом ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-реконструкція», треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про визнання недійсним рішення (правочину) щодо нарахування та обліку заборгованості за незаконне заволодіння та утримання майна у вигляді тепла (теплової енергії) на централізоване опалення,

у с т а н о в и в :

В провадженні Дніпровського районного суду м. Києва з 2017 року перебуває на розгляді цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-реконструкція», треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про визнання недійсним рішення (правочину) щодо нарахування та обліку заборгованості за незаконне заволодіння та утримання майна у вигляді тепла (теплової енергії) на централізоване опалення.

В судове засідання 19.02.2020 року, 08.04.2020 року, 09.06.2020 року сторона позивача не з`явилася, про вказані дати, часи судових засідань сторона позивача повідомлялася належним чином, у відповідності до вимог ЦПК України.

Про час та дату судового засідання, призначеного на 19.02.2020 року, сторона позивача в особі представника була повідомлена під розписку, що міститься в матеріалах справи (а.с.77 т.2).

Про час та дату судового засідання, призначеного на 08.04.2020 року, сторона позивача в особі позивача була повідомлена під розписку, що міститься в матеріалах справи (а.с.89 т.2). Представник позивача судовий виклик не отримав, оскільки за вказаною ним адресою він не проживає, про що зазначила пошта (а.с.91 т.2).

Звертається увага на те, що у виклику на судове засідання на 08.04.2020 року суд звертав увагу як позивача, так і його представника ОСОБА_4 , на вимоги статті 44 ЦПК України (а.с.88 т.2).

Про час та дату судового засідання, призначеного на 09.06.2020 року, сторона позивача в особі позивача була повідомлена під розписку, що міститься в матеріалах справи (а.с.99 т.2). Представник позивача судовий виклик не отримав, оскільки за вказаною ним адресою він не проживає, про що зазначила пошта (а.с.103 т.2).

Жодної заяви як від позивача, так і від його представника на вказані дати судових засідань щодо розгляду справи по суті, чи щодо заявлених чергових клопотань без їх участі не надходило. Не було подано ними заяв і щодо відкладення розгляду справи у зв`язку з наявністю поважних причин, в тому числі і причин запровадженого на території України карантину. Представник позивача ОСОБА_4 в позовній заяві, в інших заявах, що подавалися до справи, зазначав свою адресу: АДРЕСА_1 . Однак, за вказаною адресою пошту не отримує, і як повідомляє пошта - за вказаною адресою не проживає. Заяв про зміну місця проживання, перебування чи нової адреси для листування суду не подавав.

Представник відповідача в судовому засіданні вважав, що у зв`язку з повторною неякою позивача в судове засідання позов слід залишити без розгляду.

Третя особа ОСОБА_1 вважав, що у разі можливості, треба ще раз відкласти розгляд справи для виклику сторони позивача.

Третя особа ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилася, про день та час розгляду справи була повідомлена у відповідності до вимог ЦПК України.

Заслухавши думку представника відповідача, третьої особи ОСОБА_1 , перевіривши матеріали справи, суд дійшов до наступного.

Встановлено, що вказана позовна заява була зареєстрована в суді 01.09.2017 року. Розгляд справи по суті не розпочато, під час останнього судового засідання 14.11.2019 року, яке тривало три години, на якому була присутня сторона позивача в особі представника ОСОБА_4 , останнім в черговий раз було заявлено ряд клопотань, для ознайомлення з якими стороні відповідача був наданий час (відкладено розгляд справи). Після цього, як зазначалося вище, сторона позивача до суду не з`являлася.

Звертається увага і на те, що судом в ухвалі від 16.04.2019 року (а.с.14-16 т.2) зазначалося, що стороною позивача затягується розгляд справи неналежною підготовкою до судових засідань. Про затягування розгляду справи, непідготовку до справи, заявлення різного роду клопотань, що не мають відношення до предмета спору, що в свою чергу тягне за собою витрачання великого часу на вирішення цих питань, зриву інших справ, сторона позивача неодноразово попереджалася в судових засіданнях, зверталася увага на вимоги ЦПК України.

Крім цього, слід звернути увагу і на те, що вказана позовна заява була подана до суду в 2017 році після того, як сторона позивача дізналася про наявність в Господарському суді міста Києва справи за позовом ТОВ «Євро-реконструкція» про стягнення заборгованості по спірному приміщенню і вказана справа зупинена до розгляду даної цивільної справи, розгляд якої по суті тривалий час не може бути розпочатий з зазначених вище підстав, в тому числі і неявок сторони позивача.

Відповідно до ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Як передбачено ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваними судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Стаття 12 ЦПК України передбачає, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до вимог п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Як зазначалося вище, в матеріалах справи містяться відомості щодо виклику сторони позивача на усі судові засідання.

Системний аналіз положень Цивільно-процесуального кодексу України свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності явки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто не вказує на врахування судом поважності причин при повторній неявці позивача до суду. Це пов`язано із дією принципу цивільного судочинства - диспозитивністю, відповідно до якого, кожний учасник процесу самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами.

Згідно з вимогами ЦПК України у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. Правосуддя має бути швидким. Тривала невиправдана затримка процесу практично рівнозначна відмові в правосудді. (Рішення Суду у справі Жоффр де ля Прадель проти Франції від 16.12.1992 р., (Judgement of ECHR of 16 December 1992 De Geouffre de la Pradelle v. France // Series A N 253- В).

З цього приводу прецедентними є також рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Креуз проти Польщі» від 19 червня 2001 року. У вказаних рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Враховуючи викладене, норми чинного законодавства України, та прецедентну практику Європейського суду з прав людини, суд вважає, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 2, 12, 13, 257, 258, 259, 260, 353, 354 ЦПК України, суд,-

У х в а л и в :

Позов ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-реконструкція», треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про визнання недійсним рішення (правочину) щодо нарахування та обліку заборгованості за незаконне заволодіння та утримання майна у вигляді тепла (теплової енергії) на централізоване опалення - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: