Справа № 182/928/20
Провадження № 2/0182/1309/2020
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

15.06.2020 року м. Нікополь

Нікопольський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Кобеляцької-Шаховал І.О.

секретар Іванова Т.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Нікополі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за законом, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовною заявою до відповідача про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за законом, посилаючись на наступне.

Його батьками були ОСОБА_3 та ОСОБА_4 . У батьків народився він та його брат ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

ІНФОРМАЦІЯ_2 мати померла. Після її смерті відкрилась спадщина на:

- Ѕ частину кв. АДРЕСА_1 , яка належала померлій на підставі договору купівлі-продажу від 15.07.2011 року, посвідченого приватним нотаріусом Нікопольського міського нотаріального округу Бережним О.С. та зареєстрованого в реєстрі за № 1294;

- 7/24 частини житлового будинку з надвірними спорудами АДРЕСА_2 , які належали матері на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого завідуючим Першої Нікопольської державної нотаріальної контори Чубенко І.С. від 16 листопада 2002 року та зареєстрованого в реєстрі за № 1-2719.

На випадок своєї смерті мати ніяких розпоряджень не залишила, заповіту не склала. Спадкоємцями першої черги за законом після смерті матері були він, його брат ОСОБА_2 - відповідач по справі - та їх батько ОСОБА_3 . Шість місяців після смерті матері виповнилося ІНФОРМАЦІЯ_3 . Вони не зверталися до нотаріуса. Крім того, вони з братом з 2014 року постійно проживали з батьками в спадковій квартирі АДРЕСА_1 , надавали батькам необхідну матеріальну допомогу, доглядали за ними, бо вони вже були похилого віку і не могли самостійно виконувати хатню роботу. Він постійно проживав з мамою без реєстрації за адресою її реєстрації до дня її смерті, а після смерті - залишився проживати у спадковій квартирі з батьком та братом. З приводу оформлення спадщини вони з братом зверталися за роз`ясненнями до юристів і їм повідомили, що, оскільки вони проживали разом з мамою до дня її смерті, ніхто їх права на спадщину оспорювати не буде і вони зможуть звернутись до нотаріальної контори для отримання свідоцтва про спадщину будь-коли. ІНФОРМАЦІЯ_4 раптово помер їх батько. Вони з братом поховали і матір і батька. У січні 2020 року, вже після смерті батька, він звернувся до приватного нотаріуса Нікопольського міського нотаріального округу Бережного О.С. для оформлення документів на спадщину. Але у видачі правовстановлюючих документів на спадщину після смерті матері йому було відмовлено постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії, виданою йому 09 січня 2020 року, оскільки ним не було надано документів, що підтверджують прийняття спадщини у встановлений законом строк і спосіб. Вважає, що строк, встановлений ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини, ним пропущений з поважних причин, а саме: з-за невірної юридичної консультації. Згідно ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Через це вимушений звернутись до суду.

В судове засідання сторони не прибули, надали заяви про розгляд справи у свою відсутність. Представник позивача ОСОБА_5 на задоволенні позовних вимог наполягав (а.с.69), відповідач проти задоволення позову не заперечував (а.с.72).

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, застосувавши до спірних правовідносин відповідні норми матеріального та процесуального права, суд приходить до наступного.

Згідно зі ст.6 Конвенції „Про захист прав людини і основоположних свобод", кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства проголошено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та їх гарантій.

У частині четвертій статті 10 ЦПК України і статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України (далі - Конвенція), та практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права.

Згідно до ч.1 ст.1223 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки

Відповідно до ч.1 ст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Згідно з ч.3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як встановлено в судовому засіданні, батьками позивача та відповідача по справі є ОСОБА_3 та ОСОБА_4 (а.с.5, 11). ІНФОРМАЦІЯ_5 мати сторін по справі ОСОБА_4 померла (а.с.25). Після її смерті відкрилась спадщина на:

- Ѕ частину кв. АДРЕСА_1 , яка належала померлій на підставі договору купівлі-продажу від 15.07.2011 року, посвідченого приватним нотаріусом Нікопольського міського нотаріального округу Бережним О.С. та зареєстрованого в реєстрі за № 1294 (а.с.7-9);

- 7/24 частини житлового будинку з надвірними спорудами АДРЕСА_2 , які належали матері на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого завідуючим Першої Нікопольської державної нотаріальної контори Чубенко І.С. від 16 листопада 2002 року та зареєстрованого в реєстрі за № 1-2719 (а.с.6).

На випадок своєї смерті спадкодавиця ніяких розпоряджень не залишила, заповіту не склала. Спадкоємцями першої черги за законом після смерті матері були сторони по справі та їх батько ОСОБА_3 (а.с.11). Сторони по справі не зверталися до нотаріуса через неправильну консультацію юристів і відсутність юридичних знань. Крім того, сторони по справі з 2014 року постійно проживали з батьками в спадковій квартирі АДРЕСА_1 (а.с.12), надавали батькам необхідну матеріальну допомогу, доглядали за ними тощо. ІНФОРМАЦІЯ_6 помер батько сторін по справі ОСОБА_3 (а.с.24). У січні 2020 року, вже після смерті батька, позивач звернувся до приватного нотаріуса Нікопольського міського нотаріального округу Бережного О.С. для оформлення документів на спадщину. Але у видачі правовстановлюючих документів на спадщину йому було відмовлено постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 09.01.2020 року, оскільки ним не було надано документів, що підтверджують прийняття спадщини у встановлений законом строк і спосіб (а.с.10).

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Правова позиція, висловлена Верховним судом України при розгляді справи №6-1486цс15, передбачає, що, відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийнятгя спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом вищезазначеної статті, поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Суд вважає, що причина пропуску позивачем строку для прийняття спадщини є поважною.

За таких обставин суд вважає за необхідне позовні вимоги ОСОБА_2 - задовольнити.

Враховуючи викладене та керуючись ст.2-5, 9-10, 12, 28, 131, 223, 258-259, 263-265 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом першої черги після смерті матері ОСОБА_6 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_7 , на чотири місяці.

Строк для прийняття спадщини рахувати з дня набуття чинності рішення суду.

На рішення суду може бути подано апеляційну скаргу до Дніпровського апеляційного суду Дніпропетровської області до або через Нікопольський міськрайонний суд Дніпропетровської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя: І. О. Кобеляцька-Шаховал