15.06.2020 Справа № 756/8638/18
Справа пр. №2/756/542/20
ун. №756/8638/18
У Х В А Л А

15 червня 2020 року Оболонський районний суд міста Києва у складі:

головуючого - судді Андрейчука Т.В.,

за участю секретаря судового засідання - Звершховської І.А.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Ляпунова Ярослава Анатоліївна, про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за законом та визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування, -

в с т а н о в и в:

У провадженні суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Ляпунова Я.А., про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за законом та визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування.

Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07 серпня 2019 року судді Андрейчуку Т.В. передано на розгляд цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Ляпунова Я.А., про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за законом та визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування, оскільки за рішенням Вищої ради правосуддя від 06 серпня 2019 року №2033/0/15 суддю ОСОБА_3 тимчасово відсторонено від здійснення правосуддя на строк шість місяців.

У судові засідання, призначені на 10 год 30 хв 17 березня 2020 року та 10 год 30 хв 15 червня 2020 року, позивач та його представник не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, про причини неявки в судові засідання суд не повідомили, заяв про розгляд справи за їх відсутності не подавали.

Відповідач у підготовче судове засідання не з`явився, про дату час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки у судове засідання суд не повідомив.

Третя особа у підготовче судове засідання не з`явилась, про дату час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином, про причини неявки у судове засідання суд не повідомила.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов ОСОБА_1 слід залишити без розгляду з наступних підстав.

За приписами ч. 1 ст. 128 ЦПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою.

Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про дату, час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку (абз. 2 ч. 6 ст. 128 ЦПК України).

Крім того, судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик (ч. 3 ст. 128 ЦПК України).

Згідно з нормою п. 1 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день вручення судової повістки під розписку.

На підтвердження своїх повноважень здійснювати представництво інтересів позивача у суді адвокатом Явец Т.О. подано ордер серії КВ №704460 (а. с. 10). Про припинення повноважень на представництво інтересів позивача ОСОБА_1 заяв від адвоката Явец Т.О. до суду не надходило.

Згідно з ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є: день вручення судової повістки під розписку; день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Відповідно до ч. ч. 1-3 ст. 130 ЦПК України у випадку відсутності в адресата офіційної електронної адреси судові повістки, адресовані фізичним особам, вручаються їм під розписку, а юридичним особам - відповідній службовій особі, яка розписується про одержання повістки. Розписка про одержання судової повістки з поміткою про дату вручення в той самий день особами, які її вручали, повертається до суду. Якщо особу, якій адресовано судову повістку, не виявлено в місці проживання, повістку під розписку вручають будь-кому з повнолітніх членів сім`ї, які проживають разом з нею. У такому випадку особа, якій адресовано повістку, вважається належним чином повідомленою про час, дату і місце судового засідання, вчинення іншої процесуальної дії.

Нормою ч. 1 ст. 131 ЦПК України на учасників судового процесу покладено обов`язок повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Про судове засідання, призначене на 10 год 30 хв 17 березня 2020 року, позивач ОСОБА_1 був повідомлений під розписку (а. с. 135).

Крім того, представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Явец Т.О. про судове засідання, призначене на 10 год 30 хв 15 червня 2020 року повідомлялась шляхом надіслання їй судової повістки про виклик за адресою, яка вказана у позовній заяві: АДРЕСА_1 (а. с. 145). За цією адресою представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Явец Т.О. отримала повістку про виклик у судове засідання, призначене на 10 год 30 хв 15 червня 2020 року (а. с. 148).

Заяв про зміну адреси свого місця перебування адвокат Явец Т.О., яка є представником позивача ОСОБА_1 , у ході розгляду справи не повідомляла.

Відповідно до ч. 5 ст. 130 ЦПК України вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

Отже, вручення судової повістки представнику позивача - адвокату Явец Т.О. вважається врученням повістки і позивачеві ОСОБА_1 .

Таким чином, з урахуванням норми ч. 5 ст. 130 ЦПК України, вважається, що представник позивача - адвокат Явец Т.О., а відтак, і сам позивач ОСОБА_1 , були належним чином оповіщені про судове засідання, призначене на 10 год 30 хв 15 червня 2020 року.

Також позивач ОСОБА_1 був належним чином повідомлений про судове засідання, призначене на 10 год 30 хв 17 березня 2020 року.

Згідно з нормою п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

За змістом п. 1 ч. 2 ст. 200 ЦПК України суд за результатами підготовчого засідання постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

У судові засідання, призначені на 10 год 30 хв 17 березня 2020 року та на 10 год 30 хв 15 червня 2020 року, позивач та його представник не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, про причини неявки, які є поважними, в судові засідання суд завчасно не повідомили, заяв про розгляд справи за їх відсутності не подавали.

Крім цього, позивачем ОСОБА_1 та його представниками - адвокатом Явец Т.О. не наведено жодних доказів про неможливість з поважних причин, зокрема, у зв`язку з запровадженням карантинних заходів, прибути в судові засідання.

Європейський суд з прав людини підкреслив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження (див. рішення у справах "Олександр Шевченко проти України" від 26 квітня 2007 року та "Трух проти України" від 14 жовтня 2003 року).

Передбачене ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії").

Таким чином, особа, яка добросовісно користується наданими законом процесуальними правами, зобов`язана слідкувати за перебігом розгляду своєї заяви.

Оскільки позивач та його представник, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, повторно не з`явились у судове засідання, не повідомили про причини неявки та завчасно не надали суду доказів на підтвердження поважності причин неявки в судові засідання, від позивача та його представника не надійшло заяв про розгляд справи за їх відсутності, суд вважає, що позов ОСОБА_1 слід залишити без розгляду.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Так, у своїх рішеннях у справах "Осман проти Сполученого Королівства" від 28 жовтня 1998 року та "Креуз проти Польщі" від 19 червня 2001 року Європейський суд з прав людини зазначив, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, залишення позову без розгляду відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України не є порушенням права на справедливий суд та не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

Крім цього, суд вважає за необхідне зазначити таке.

Згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року №211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" із змінами, внесеними постановами Кабінету Міністрів України від 16 березня 2020 року №215, від 25 березня 2020 року №239, від 29 березня 2020 року №241, від 20 березня 2020 року №242, від 02 квітня 2020 року №255, від 08 квітня 2020 року №262, від 15 квітня 2020 року №284, від 22 квітня 2020 року №291, від 29 квітня 2020 року №313, від 04 травня 2020 року №332, від 04 травня 2020 року №343, від 14 травня 2020 року №377, від 20 травня 2020 року №392 з 12 березня 2020 року до 22 червня 2020 року на всій території України встановлено карантин.

В редакції постанови Кабінету Міністрів України, що є чинною на момент розгляду справи, центральним органом виконавчої влади також встановлено, що у регіонах, в яких здійснюється послаблення протиепідемічних заходів, дозволяються з 22 травня 2020 року регулярні та нерегулярні пасажирські перевезення автомобільним транспортом у міському, приміському, міжміському внутрішньообласному та міжнародному сполученні за умови перевезення пасажирів у межах кількості місць для сидіння, передбаченої технічною характеристикою транспортного засобу або визначеної в реєстраційних документах на цей транспортний засіб; з 01 червня 2020 року - перевезення пасажирів залізничним транспортом в усіх видах внутрішнього сполучення (приміському, міському, регіональному та дальньому) між регіонами в межах кількості місць для сидіння, передбачених технічною характеристикою транспортного засобу або визначеної в реєстраційних документах на цей транспортний засіб; міжобласні пасажирські перевезення автомобільним транспортом між регіонами в межах кількості місць для сидіння, передбаченої технічною характеристикою транспортного засобу або визначеної в реєстраційних документах на цей транспортний засіб.

З огляду на викладене, станом на 15 червня 2020 року протиепідемічні заходи послаблено та, зокрема, відновлено перевезення пасажирів автомобільним транспортом у міському, приміському, міжміському внутрішньообласному та міжнародному сполученні, залізничним транспортом в усіх видах внутрішнього сполучення (приміському, міському, регіональному та дальньому) між регіонами, міжобласні пасажирські перевезення автомобільним транспортом між регіонами, що свідчить про можливість осіб, які беруть участь у розгляді справи, прибути в судове засідання.

Листом від 11 березня 2020 року голова Ради суддів України Б. Моніч звернувся до громадян, які є учасниками судових процесів, з проханням утриматися від участі у судових засіданнях, якщо слухання не передбачають обов`язкової присутності учасників сторін.

Проте наявність таких перешкод не свідчить про те, що особи, які беруть участь у справі, звільняються від необхідності повідомлення суду про причини своєї неявки в судове засідання або подання будь-яких клопотань, зокрема про відкладення розгляду справи.

Неврахування судом повторної неявки позивача в судове засідання, аналіз чинного законодавства щодо наявності чи відсутності у нього підстав для цього та прийняття судом рішення про відкладення розгляду справи за відсутності клопотання про це є перевищенням повноважень суду під час розгляду цивільної справи, порушує принципи диспозитивності цивільного процесу та рівності сторін, оскільки суд фактично у такому випадку надаватиме перевагу одній із сторін, що не допускається.

За таких обставин, керуючись ст. 257 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Ляпунова Ярослава Анатоліївна, про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за законом та визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Т.В. Андрейчук