Справа №:755/5143/20
Провадження №: 2/755/2978/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"11" червня 2020 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Марфіна Н.В., розглянувши в приміщенні суду в м. Києві у порядку спрощеного позовного провадження, без виклику сторін, заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Дніпровського районного відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), треті особи: Державне підприємство «СЕТАМ», ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , про визнання недійсними електронних торгів з реалізації квартири, визнання недійсними та скасування свідоцтва і акту про проведені електронні торги, -

у с т а н о в и л а:

В провадженні Дніпровського районного суду м. Києва знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 про забезпечення позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Дніпровського районного відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), треті особи: Державне підприємство «СЕТАМ», ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , про визнання недійсними електронних торгів з реалізації квартири, визнання недійсними та скасування свідоцтва і акту про проведені електронні торги.

10.06.2020 року до суду надійшла заява позивача про забезпечення позову, у якій позивач просить вжити заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на двокімнатну квартиру АДРЕСА_1 до набрання законної сили рішенням по справі №755/5143/20 про визнання недійсними електронних торгів.

Вимоги заяви мотивовано тим, що, на думку позивача, квартира була реалізована незаконно, з грубим порушенням норм чинного законодавства України і у зв`язку зі зміною власника квартири виникає загроза утруднення ефективного захисту прав позивача та дітей, місце проживання яких зареєстроване у квартирі. З метою уникнення подальшого перепродажу та/бо обтяження квартири існують об`єктивні підстави для накладення на неї арешту. Позивачка зазначає, що зазнала грубого втручання у право на повагу до житла та право власності з боку держави і у випадку відмови в забезпеченні позову позивачка та діти будуть позбавлені свого житла та фактично залишаться безпритульними. Також позивачка готова внести на депозитний рахунок суду 5000,00 грн. в якості зустрічного забезпечення у разі якщо суд вирішить, що забезпечення позову може завдати збитків відповідачам.

Вивчивши зміст заяви про забезпечення позову та додатків до неї, приходжу до висновку про те, що вказана заява підлягає до задоволення, з огляду на наступне.

Відповідно до положень ст. 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

За змістом п. 3 ч. 1 ст. 152 ЦПК України, заява про забезпечення позову подається після відкриття провадження у справі - до суду, у провадженні якого перебуває справа.

Згідно ч.ч. 1, 6, 7, 11 ст. 153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду), крім випадків, передбачених частиною п`ятою цієї статті. Залежно від обставин справи суд може забезпечити позов повністю або частково. Про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу. Ухвалу про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову може бути оскаржено.

Відповідно до ст. 150 ЦПК України, позов забезпечується: 1) накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; 1-1) накладенням арешту на активи, які є предметом спору, чи інші активи відповідача, які відповідають їх вартості, у справах про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави; 2) забороною вчиняти певні дії; 3) встановленням обов`язку вчинити певні дії, у разі якщо спір виник із сімейних правовідносин; 4) забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання; 5) зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту; 6) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку; 8) зупиненням митного оформлення товарів чи предметів; 9) арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; 10) іншими заходами у випадках, передбачених законами, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд може застосувати кілька видів забезпечення позову. Заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Не допускається вжиття заходів забезпечення позову, які за змістом є тотожними задоволенню заявлених позовних вимог, якщо при цьому спір не вирішується по суті.

За змістом позовних вимог позивачка просить суд: визнати недійсними електронні торги з реалізації двокімнатної квартири АДРЕСА_1 ; визнати недійсним та скасувати свідоцтво №1078 видане 30.04.2020 року приватним нотаріусом КМНО Пономарьовою Д.В.; визнати недійсним та скасувати Акт державного виконавця про проведення електронних торгів (аукціону) з реалізації арештованого майна (предмета іпотеки) від 25.03.2020 року.

Статтею 150 ЦПК України чітко встановлено, що забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно (у тому числі нерухоме майно) допускається стосовно майна, яке належить відповідачу або підлягає передачі йому і знаходяться у відповідача чи в інших осіб.

За змістом інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 18.05.2020 року, квартира АДРЕСА_1 , на яку сторона позивача просить накласти арешт, 30.04.2020 року зареєстрована на праві приватної власності за ОСОБА_2 .

Вказана особа є відповідачем у справі і право його приватної власності на квартиру зареєстроване на підставі свідоцтва 1078 від 30.04.2020 року виданого приватним нотаріусом КМНО Пономарьовою Д.В.

Оскільки дійсність електронних торгів з реалізації квартири (тобто договору купівлі-продажу квартири), за результатами яких відповідач ОСОБА_2 набув право власності на квартиру, є предметом позову, застосування заходу забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру є саме тим заходом, який є співмірним із позовними вимогами та унеможливить ускладнення чи не виконання рішення суду, у разі задоволення або частково задоволення позову, і забезпечить можливість ефективного захисту прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду, у разі визнання судом прав та інтересів позивача дійсно порушеними.

Накладення арешту на квартиру забезпечить неможливість її відчуження/обтяження, що сприятиме можливості розгляду справи у розумні строки, та у разі задоволення або часткового задоволення позову забезпечить можливість виконання рішення суду та ефективний захист прав позивача, оскільки за умови зміни власника або застосування обтяження відповідне утруднить виконання рішення суду та породить необхідність подальших звернень позивача до суду за захистом своїх прав, отже в такому випадку захист порушених прав не буде ефективним.

Ураховуючи положення ст. 154 ЦПК України судом не встановлено підстав для застосування зустрічного забезпечення, оскільки з матеріалів справи не вбачається, які реальні та конкретні збитки можуть бути нанесені відповідачеві забезпеченням позову та який їх розмір.

Відповідач може понести витрати на сплату судового збору у разі оскарження ухвали суду про забезпечення позову в апеляційному порядку, однак такі витрати відносяться до судових і підлягають розподілу при вирішенні спору по суті у кінцевому рішенні суду.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 149-154, 353-355 ЦПК України, -

п о с т а н о в и л а :

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Дніпровського районного відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), треті особи: Державне підприємство «СЕТАМ», ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , про визнання недійсними електронних торгів з реалізації квартири, визнання недійсними та скасування свідоцтва і акту про проведені електронні торги - задовольнити.

Накласти арешт на належну ОСОБА_2 на праві приватної власності на підставі свідоцтва серія та номер: 1078, виданого 30.04.2020 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Пономарьовою Д.В. квартиру АДРЕСА_1 .

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Дніпровський районний суд міста Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Учасник справи, якому повний текст ухвали суду не був вручений у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Роз`яснити учасникам справи, що відповідно до п. 3 Розділу 12 «Прикінцеві положення» ЦПК України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, строки апеляційного оскарження рішення/ухвали суду першої інстанції продовжуються на строк дії такого карантину.

Стягувач - ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 );

Боржник - ОСОБА_2 ( АДРЕСА_4 , РНОКПП НОМЕР_2 ).

Суддя -