УХВАЛА

17 червня 2020 року

м. Київ

справа № 759/10380/16-ц

провадження № 61-46205св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду:

Сімоненко В. М. (суддя-доповідач), Мартєва С. Ю., Петрова Є. В.,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Київської міської ради, треті особи: публічне акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк», Головне територіальне управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_3 , про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

У липні 2016 року ОСОБА_1 та ОСОБА_3 звернулися до суду з позовом до Київської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4

14 листопада 2016 року ухвалою Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_2 залучено до участі у справі в якості співвідповідача.

26 червня 2018 року ухвалою Святошинського районного суду м. Києва позовні вимоги ОСОБА_3 залишено без розгляду та залучено ОСОБА_3 до участі у справі в якості третьої особи.

06 липня 2018 року ОСОБА_3 звернувся до суду із заявою про зміну підстав позову, посилаючись на те, що він є єдиним спадкоємцем першої черги після смерті свого сина ОСОБА_4 .

В обґрунтування позовних вимог посилався на те, що законодавством не встановлений вичерпний перелік поважних причин для продовження строку на подання заяви для прийняття спадщини, але відповідно до норм цивільного законодавства поважними слід вважати такі обставини, які перешкоджають своєчасному зверненню, роблячи його неможливим, або тяжким.

Вказував, що погіршення стану здоров`я, відсутність місця проживання та тяжкі обставини, а саме: моральні страждання через втрату молодшого сина, не дали йому змоги вчасно звернутися до нотаріуса із заявою та оформити свої права як спадкоємця.

Після втрати сина, в тяжкому моральному та фізичному стані родичі забрали його доглядати до Республіки Білорусь, а потім у с. Гаї Сумської області. Він не міг звернутися до нотаріуса, тому що його моральний та фізичний стан погіршилися. До того ж, він не знав, у якого нотаріуса відкрита спадкова справа.

Крім того, як на поважні причини пропущення строку вказував на те, що він є людиною похилого віку і попри те, що мав намір скористатися своїм правом щодо звернення для прийняття спадщини, не міг цього зробити, оскільки юридично необізнаний і проживав в сільській місцевості.

Посилаючись на вказані обставини, а також на те, що пропущений строк для звернення із заявою про прийняття спадщини є незначним, майже два місяці, просив позов задовольнити та визначити додатковий строк для звернення із заявою про прийняття спадщини терміном у три місяці з моменту набрання судовим рішенням законної сили.

Рішенням Святошинського районного суду м. Києва від 06 липня 2018 року позов задоволено.

Надано ОСОБА_1 додатковий строк для звернення до Дванадцятої київської державної нотаріальної контори терміном у три місці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 .

Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив із того, що пропущений позивачем строк звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини є незначним та таким, що не може вплинути на право позивача ОСОБА_1 на спадкування майна, яке залишилося після смерті його сина ОСОБА_4 .

Враховуючи похилий вік позивача, його проживання в іншому регіоні, факт поховання сина, що негативно вплинуло на стан здоров`я останнього, його моральне та душевне страждання, а також оцінюючи людський фактор, суд вважав наявними правові підстави для задоволення позовної заяви.

Постановою Апеляційного суду м. Києва від 18 вересня 2018 року рішення Святошинського районного суду м. Києва від 06 липня 2018 року скасовано та ухвалено нове судове рішення.

У задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Київської міської ради, треті особи: ПАТ КБ «ПриватБанк», Головне територіальне управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_3 , про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відмовлено.

Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Відмовляючи в задоволенні позову, апеляційний суд виходив із відсутності доказів на підтвердження того, що ОСОБА_3 мав об`єктивні, непереборні, істотні труднощі щодо звернення до відповідних органів для вирішення питання про прийняття спадщини.

Наведені позивачем причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, а саме: похилий вік, віддаленість місця проживання, юридична необізнаність щодо місця відкриття спадщини та вчинення дій для прийняття спадщин, у відповідності до вимог закону, не є такими, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Суд апеляційної інстанції вважав, що черговість спадкування та пропущення незначного строку також не можуть вважатися причинами, що свідчать про непереборні, істотні труднощі.

18 жовтня 2018 року ОСОБА_1 подав до Верховного Суду касаційну скаргу, яка підписана представником Хомік О. В., у якій просить суд скасувати постанову Апеляційного суду м. Києва від 18 вересня 2018 року та залишити в силі рішення Святошинського районного суду м. Києва від 06 липня 2018 року.

Ухвалою Верховного Суду від 05 листопада 2018 року відкрито касаційне провадження у справі та витребувано її матеріали із суду першої інстанції.

У грудні 2018 року матеріали справи № 759/10380 /16-ц надійшли до Верховного Суду.

Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13 квітня 2020 року вказану справу призначено судді-доповідачеві Сімоненко В. М.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, Верховний Суд у складі постійної колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки матеріалів справи.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Згідно із частиною першою статті 7 ЦПК України розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом. Такий випадок передбачено у частині тринадцятій статті 7 ЦПК України, згідно з якою розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Оскільки Верховним Судом у складі постійної колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду не приймалося рішення про виклик учасників справи для надання пояснень у справі, то справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами

(у письмовому провадженні), а копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України.

З огляду на те, що згідно із частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, така інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України.

Відповідно до частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, з урахуванням категорії і складності справи, справу розглянути колегією у складі п`яти суддів.

Керуючись частиною тринадцятою статті 7, частиною одинадцятою статті 34, частиною першою статті 401, частиною першою статті 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі постійної колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Київської міської ради, треті особи: публічне акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк», Головне територіальне управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_3 , про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, призначити до судового розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи, у складі колегії з п`яти суддів.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: В. М. Сімоненко

С. Ю. Мартєв

Є. В. Петров