УХВАЛА

10 червня 2020 року

м.Суми

Справа №591/5985/19

Провадження № 22-ц/816/1025/20

Сумський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - Ткачук С.С. (суддя-доповідач),

суддів: Кононенко О.Ю., Левченко Т.А.,

з участю секретаря судового засідання Чуприни В.І.,

сторони справи:

позивач ОСОБА_1 ,

відповідачі: Управління державного архітектурно будівельного контролю Сумської міської ради, ОСОБА_2 , Виконавчий комітет Сумської міської ради,

розглянув у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження клопотання представника ОСОБА_1 адвоката Брайко Юлії Валеріївни про призначення експертизи,

в с т а н о в и в:

Звернувшись з позовом до суду у вересні 2019 року, позивач просила скасувати реєстрацію декларації про готовність об`єкта до експлуатації, а саме житлового будинку літ. «К-ІІ», баня літ. «И», за адресою: АДРЕСА_1 , що зареєстрована управлінням Державного архітектурно будівельного контролю Сумської міської ради від 24.07.2019 року № СМ 06, замовник ОСОБА_2 . Скасувати запис в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01, житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 , складова частина об`єкта нерухомого майна: житловий будинок, загальна площа 196,6 м2 , житлова площа 79,8 м2 , та баня літ. «И», номер запису про право власності 13637141. Вирішити питання розподілу судових витрат.

Свої доводи мотивувала тим, що вона є власником 55/100 частин житлового будинку АДРЕСА_1 , та відповідної частини земельної ділянки за вказаною адресою. Власником сусідньої ділянки є відповідач ОСОБА_2 . Вказує, що на земельній ділянці останнього самовільно побудовано житловий будинок та лазню. Управлінням державного архітектурно будівельного контролю проведено перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності , будівельних норм, державних стандартів і правил, під час якої були виявлені порушення з боку ОСОБА_2 , що полягали у здійсненні останнім самочинного будівництва житлового будинку і лазні без відповідного документу дозвільного характеру та затвердженої проектної документації, що є недотриманням абз. 1 ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність». Вказує, що за результатами перевірки ОСОБА_2 було притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 96 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення. Вказує, що недотримання відповідачем норм ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова сільських і міських поселень» призвело до того, що дощова та снігова вода з дахів будинку та лазні, які мають нахил в бік земельної ділянки позивача, стікають на територію вказаної земельної ділянки та скупчуються, що в свою чергу призводить до відсирювання стін будинку позивача та створює йому перешкоди у користуванні його власністю. Вказує, що з огляду на те, що відповідач побудував будинок з порушенням відстані між існуючим будинком, це призвело до того, що він не може здійснити реконструкцію належного йому будинку або перебудувати його, що призводить до неможливості розпоряджатися своїм майном. Зазначає, що Управлінням державного архітектурно будівельного контролю подано до відповідача ОСОБА_2 позов до Сумського окружного адміністративного суду про знесення самочинно збудованої будівлі в домоволодінні за адресою: АДРЕСА_1 , але в той же час управлінням державного архітектурно будівельного контролю 24.07.2019 року здійснено реєстрацію декларації ОСОБА_2 про готовність об`єкта до експлуатації.

Рішенням Ковпаківського районного суду Сумської області від 20 лютого 2020 року в задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, представник ОСОБА_1 адвокат Брайко Юлія Валеріївна подала апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального та неправильне застосування норм матеріального права, просить скасувати оскаржуване рішення та ухвалити нове, яким задовольнити позов в повному обсязі.

Доводи апеляційної скарги мотивує тим, що до управління державного архітектурно будівельного контролю Сумської міської ради було спрямовано адвокатський запит, в якому позивач просив надати копії документів, що передбачені наказом Мінрегіонбуду України від 03.07.2018 року № 158 «Про затвердження порядку проведення технічного обстеження і прийняття в експлуатацію індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків, господарських (присадибних) будівель і споруд, будівель і споруд сільськогосподарського призначення, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), збудовані на земельній ділянці відповідного цільового призначення без дозвільного документа на виконання будівельних робіт» (далі наказ № 158). Зазначає, що управлінням державного архітектурно будівельного контролю Сумської міської ради на вказаний запит надав перелік документів, серед яких відсутній звіт про проведення технічного обстеження, засвідчені в установленому порядку копії документа, що посвідчує право власності або користування земельною ділянкою відповідного цільового призначення, на якій розташовано об`єкт. З огляду на вказане, документи передбачені наказом № 158 відсутні. З огляду на викладене, в управління державного архітектурно будівельного контролю Сумської міської ради є всі підстави для скасування спірної декларації. Вказує, що збудована лазня використовується в комерційних цілях., а тому реєстрація лазні на земельній ділянці, цільове призначення якої не відповідає такій забудові не могла проводитися у відповідності до наказу № 158. Зазначає, що факт того, що ОСОБА_3 24.07.2019 року зареєстрував декларацію про готовність об`єкта до експлуатації не є документом, що підтверджує факт усунення порушень, що викладені в приписі № 17 від 10.03.2017 року. Правовою підставою для початку будівельних робіт є паспорт, який у відповідача ОСОБА_2 відсутній, що є ще однією з підстав для скасування декларації про готовність об`єкта до експлуатації. Вказує, що особа, яка здійснила самочинне будівництво не набуває права власності на нього. Зазначає, що для внесення записів про скасування державної реєстрації прав та скасування записів Державного реєстру прав заявник подає органу державної реєстрації прав або нотаріусу заяву та рішення суду, що набрало законної сили. Скасування запису здійснюється у строк, що не перевищує 2 години з часу реєстрації відповідної заяви в Державному реєстрі прав. Зазначає, що підготовче засідання було проведено без участі позивача незважаючи на подану нею заяву про перенесення розгляду справи через що вона не мала змоги подати вчасно клопотання про витребування документів, призначення експертизи, об`єднання справ № 592/11170/19 та №591/5985/19.

Разом з апеляційною скаргою на адресу апеляційного суду від представника ОСОБА_1 адвоката Брайко Юлії Валеріївни надійшло клопотання про призначення у справі судової почеркознавчої експертизи.

Клопотання обґрунтовано тим, що оскаржувана декларація про готовність об`єкта до експлуатації винесена з порушенням норм чинного законодавства, що може бути підтверджено експертним висновком, в зв`язку з чим, виникла необхідність проведення вказаної експертизи.

В судовому засіданні представник ОСОБА_1 адвокат Брайко Ю.В. клопотання про призначення у справі експертизи підтримала та просила задовольнити.

Представник ОСОБА_2 проти задоволення клопотання заперечив.

Інші відповідачі до суду не прибули, належним чином повідомлені про час судового розгляду справи.

Колегія суддів вважає, що вказане клопотання не підлягає задоволенню виходячи з наступного:

Згідно ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Відповідно до положень ст. 83 ЦПК України сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Згідно з ч. 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Відповідно до п. 6 ч. 2 ст. 356 ЦПК України, в апеляційній скарзі мають бути зазначені нові обставини, що підлягають встановленню, докази, які підлягають дослідженню чи оцінці, обґрунтування поважності причин неподання доказів до суду першої інстанції, заперечення проти доказів, використаних судом першої інстанції.

Згідно з ч. 3 ст. 367 ЦПК України докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Подаючи до апеляційного суду клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи, позивач обґрунтував неможливість заявлення вказаного клопотання в суді першої інстанції лише тією обставиною, що підготовче засідання в суді першої інстанції було проведено без участі позивача та її представника, що позбавило останніх права на подання клопотання про призначення експертизи.

Однак, колегія суддів не може визнати вказані причини не за`явлення позивачем клопотання про проведення експертизи в суді першої інстанції з огляду на те, що подаючи позов, позивач мав можливість заявити до суду клопотання про необхідність проведення зазначеної ним експертизи, однак цього не зробив. Також, позивачем не було наведено обґрунтувань в позовній заяві щодо необхідності додаткового витребування судом доказів по справі та обставини неможливості їх одержання.

Інших причин не за`явлення клопотання про проведення судової почеркознавчої експертизи в суді першої інстанції позивачем в клопотанні не наведено.

Крім того, колегія суддів звертає увагу на те, що фактично питання, які позивач просить поставити на вирішення експертизи стосуються правової оцінки дій управління державного архітектурно будівельного контролю Сумської міської ради, а тому, відповідно до ч. 2 ст. 102 ЦПК України не можуть бути предметом висновку експерта.

Враховуючи приведені норми процесуального права, а також те, що висновок експерта є доказом, що буде поданий з порушенням порядку та строку його подання до суду апеляційної інстанції, оскільки причини не заявлення позивачем клопотання до суду першої інстанції про призначання судової почеркознавчої експертизи, що викладені в поданому до апеляційного суду клопотанні, не були визнані судом поважними, а саме клопотання про призначення експертизи подано вже після винесення рішення судом першої інстанції, а також ту обставину, що питання

які позивач просить поставити на вирішення експертизи не можуть бути предметом висновку експерта, то у задоволенні вказаного клопотання слід відмовити.

Керуючись ст.ст., 260, 261, 367, 389 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

У задоволені клопотання представника ОСОБА_1 адвоката Брайко Юлії Валеріївни про призначення експертизи по справі № 591/5985/19 відмовити.

Ухвала касаційному оскарженню не підлягає.

Повне судове рішення виготовлено 15 червня 2020 року.

Головуючий - С.С. Ткачук

Судді: О.Ю. Кононенко

Т.А. Левченко