Справа № 295/2200/20
УХВАЛА

Іменем України

"03" червня 2020 р. м.Житомир

Корольовський районний суд м.Житомира у складі головуючого судді Рожкової О.С., розглянувши заяву ОСОБА_1 про здійснення переходу від розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін у судове засідання до розгляду справи за правилами загального позовного провадження у цивільній справі №295/2200/20 за позовом Акціонерного товариства комерційний банк "ПриватБанк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

В С Т А Н ОВ И В:

І. СУТЬ СПРАВИ

1.1. 19.02.2020 позивач звернувся до суду із позовом, в якому просив стягнути з відповідача на його користь заборгованість у розмірі 201 165, 34 грн. за кредитним договором №б/н від 11.05.2017 та судові витрати у розмірі 3017, 48 грн. 2.1. Ухвалою Богунського районного суду м. Житомира від 04.03.2020 цивільну справу №295/2200/20 за позовною заявою АК КБ "Приватбанк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості направлено за підсудністю до Корольовського районного суду м. Житомира.

1.2. Ухвалою Корольовського районного суду м.Житомира від 15.04.2020 відкрито провадження у справі №295/2200/20 та призначено до розгляду за правилами спрощеного провадження без виклику сторін (а.с.50-51).

1.3. 07.05.2020 від позивача надійшла заява про розгляд даної справи в порядку загального позовного провадження враховуючи потребу у дослідженні всіх доказів для прийняття законного та обґрунтованого рішення.

ІІ. ЗАКОНОДАВСТВО, ЩО ПІДЛЯГАЄ ЗАСТОСУВАННЮ

2.1. Частинами 2 та 4 статті 19 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку, зокрема, позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

2.2. Частиною 6 статті 19 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що малозначними є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними.

2.3. Відповідно до частин 1, 2 статті 274 Цивільного процесуального кодексу України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин. У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

2.4. Частиною 3 статті 274 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: ціну позову; значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

2.5. Частиною 4 статті 277 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про: залишення заяви відповідача без задоволення; розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

ІІІ. ВИСНОВОК СУДУ

3.1. У вказаній заяві проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін відповідач посилається на складність встановлення обставин у справі та необхідність розв`язання даного спору зі встановленням відсутності правових підстав для задоволенню позову, зокрема з тих, що позов пред`явлено до неналежного відповідача.

3.2. При цьому, у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються, зокрема малозначні справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

3.3. Враховуючи що прожитковий мінімум для працездатних осіб у 2020 році становить 2102 грн. на місяць, а предметом позову у даній справі є стягнення коштів в розмірі 201 165,34 грн., що не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто справа є малозначною і підлягає розгляду тільки в порядку спрощеного провадження.

3.4. Крім того, слід зазначити, що спрощене провадження, як і загальне позовне провадження спрямовані на всебічний, повний та об`єктивний розгляд справи з дослідженням всіх наданих сторонами доказів, вивченням всіх заяв сторін по суті справи, тобто спрощене провадження не є провадженням в якому розглядаються безспірні вимоги. Отже, відповідач не позбавлений можливості викласти свої доводи, аргументи, міркування, заперечення у письмових заявах по суті справи, не позбавлений можливості надавати суду свої докази на спростування вимог позивача у строки визначені судом або законом, та в повній мірі користується правами, передбаченими Цивільним процесуальним кодексом України. Усі наявні у відповідача докази на спростування вимог позивача безперешкодно можуть бути надані ним суду в межах розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

3.5. За вказаних обставин суд дійшов висновку про необґрунтованість заяви відповідача щодо переходу від розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін у судове засідання до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Керуючись статтею 19, 196, 260, 261, 277 Цивільного процесуального кодексу України, Корольовський районний суд міста Житомира-

ПОСТАНОВИВ :

1. Заяву ОСОБА_1 із запереченнями проти розгляду справи №295/2200/20 за правилами спрощеного позовного провадження залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя О. С. Рожкова