233 Справа № 233/3014/14-ц
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 червня 2020 року м. Костянтинівка

Суддя Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області Наумик О. О., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу,

В С Т А Н О В И В:

22 травня 2014 року суддею Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області виданий судовий наказ, яким стягнуто з ОСОБА_2 на користь Публічного акціонерного товариства ДТЕК Донецькобленерго за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання (перебування) за адресою: м. Костянтинівка, Донецької області, пл. Перемоги, 18/21, суму заборгованості за спожиту електричну енергію у розмірі 7826 (сім тисяч вісімсот двадцять шість) гривень 73 копійки; суму індексу інфляції у розмірі 10 (десять) гривень 64 копійки та 3% річних від простроченої суми у розмірі 15 (п`ятнадцять) гривень 60 копійок, а також витрати, пов`язані зі сплатою судового збору, у розмірі 121 (сто двадцять одна) гривня 80 копійок.

12.06.2020 боржником ОСОБА_1 подана заява про скасування судового наказу.

Форма і зміст заяви про скасування судового наказу має відповідати приписам статті 170 ЦПК України, за вимогами п.1 ч.5 якої до заяви про скасування судового наказу зокрема додається документ, що підтверджує сплату судового збору (за ставкою 0,05 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, як це передбачено п.п.4-2 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір»).

Такий документ до заяви про скасування судового наказу не доданий: одночасно з поданням заяви заявником заявлено клопотання про «розстрочку або відстрочку судового збору».

Відповідно до ст.136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом але не більше як до ухвалення судового рішення у справі (ч.1). З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати (ч.3).

Відповідно до ст.8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батькі ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю (ч.1).

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті (ч.2).

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (п. 111 рішення ЄСПЛ від 20 лютого 2014 року у справі «Шишков проти Росії» («Shishkov v. Russia»)).

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (п. 44 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Kniat v. Poland»; пункти 6364 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Jedamski and Jedamska v. Poland»).

На підтвердження викладених у заяві обставин скрутного матеріального становища заявницею надана довідка Костянтинівського міського центру зайнятості за № 08/930 від 10.06.2020, з якої вбачається, що з 10.04.2020 вона є безробітною, її дохід за 04.-05.2020 становить 0,00 грн.

Проте, ця довідка не надає можливості прийти до висновку про скрутний матеріальний стан заявниці, оскільки не надає відомостей про розмір її річного доходу за попередній календарний рік ( п.1 ст.8 Закону України «Про судовий збір»).

Будь-яких інших доказів, таких як, довідка про склад сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків, відомості про відсутність рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, заявницею не надано.

За таких обставин у задоволенні заяви про «розстрочку або відстрочку судового збору» слід відмовити.

З огляду на ту обставину, що заява про скасування судового наказу не дотримує вимог статті 170 ЦПК України, вона згідно з ч.6 статті 170 ЦПК України підлягає поверненню боржникові.

Керуючись ч.6 ст.170 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про «про розстрочку або відстрочку судового збору» за подання заяви про скасування судового наказу у цивільній справі за № 233/3014/14-ц відмовити.

Заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) про скасування судового наказу, виданого Костянтинівським міськрайонним судом Донецької області 22 травня 2014 року у цивільній справі № 233/3014/14-ц, повернути заявнику без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Донецького апеляційного суду через Костянтинівський міськрайонний суд Донецької області протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження:

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя