Справа № 405/6320/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 червня 2020 року м. Кропивницький

Ленінський районний суд міста Кіровограда у складі:

головуючого судді Драного В.В.

при секретарі Дерев`янко А.В.

розглянувши в порядку письмового провадження заяву ОСОБА_1 про відвід судді у цивільній справі № 405/6320/19, провадження 2/405/874/19 за позовом ОСОБА_1 до Прокуратури Кіровоградської області, Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області, Державної казначейської служби України про відшкодування шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями і бездіяльністю органами дізнання, досудового слідства,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Прокуратури Кіровоградської області, ГУНП в Кіровоградській області, Державної казначейської служби України про відшкодування шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями і бездіяльністю органами дізнання, досудового слідства в якому просить визнати дії Прокуратури Кіровоградської області, ГУНП в Кіровоградській області такими, що завдали їй моральну шкоду та стягнути на її користь із спеціального рахунку Державної казначейської служби України моральну шкоду у розмірі 1000000 (один мільйон) грн.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 27.08.2019 року відкрито провадження у вказаній справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою суду від 11.11.2019 року підготовче провадження у справі закрито, призначено справу до судового розгляду по суті.

11.06.2020 року за вх. № 13193 до суду надійшла заява ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Драного В.В., в обґрунтування якої зазначено, що під час судового розгляду суддя Драний В.В. не забезпечив повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин справи, без будь-яких причин обмежив її надавши десять хвилин на пояснення по суті справи, суддею Драним В.В. порушені вимоги ст. ст. 10,11,12 ЦПК України верховенство права, пропорційність у цивільному судочинстві, змагальність сторін, п. 3 ч. 1 ст. 43 ЦПК України - надавати пояснення суду, наводити свої доводи, давати заперечення проти доводів і міркувань відповідача по справі. Зазначає, що завдяки таким діям судді Драного В.В. вона була полишена права на вступне слово, в якому вона могла б послатися на обставини справи та докази якими вони обґрунтовуються, що є порушенням ч.1 ст. 228 ЦПК України.

За таких обставин, ОСОБА_1 просить відвести суддю Драного В.В. від розгляду справи № 405/6320/19 за вказаним вище позовом.

Згідно ч. 7 ст. 40 ЦПК України відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження.

Відповідно до ч. 8 ст. 40 ЦПК України суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи.

Зваживши доводи, викладені у заяві про відвід, суд вважає, що підстави для задоволення відводу судді відсутні, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який, зокрема, вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Відповідно до ч.1 ст.6, ч.1 ст.7 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу. Суди здійснюють правосуддя на основі Конституції і законів України та на засадах верховенства права. Кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним відповідно до закону.

В свою чергу, положеннями Цивільного процесуального кодексу України передбачено процесуальне право осіб, які беруть участь у справі, заявити відвід судді, в провадженні якого знаходиться справа, при цьому, підстави для відводу судді визначені ст.36 ЦПК України, за якими, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя (ч.ч. 2, 3 ст.36 ЦПК України).

Аналізуючи підстави заявленого позивачем відводу судді, судом відзначається, що останні зводяться до того, що позивач вказує, на її думку, на неправомірність дій під час судового провадження, та порушення її прав під час судового розгляду, з якими не погоджується.

Разом з тим, така незгода позивача не може бути підставами для відводу судді, що також безпосередньо визначено в ч. 4 ст. 36 ЦПК України за якою незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу судді.

Крім того, відповідно до п.10 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 13 червня 2007 року «Про незалежність судової влади» процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом, відповідно, незгода сторони з винесеним суддею судовим рішенням, а так само прийняття суддею процесуальних рішень, розгляд суддею клопотань сторін по справі, не може бути підставою для відводу судді, а має наслідком право сторони на апеляційне та касаційне оскарження судового рішення в порядку, визначеному положеннями ЦПК України.

Окрім того, у висновку № 3 Консультативної ради європейських суддів щодо принципів та правил, які регулюють професійну поведінку суддів, зокрема, питання етики, несумісної поведінки та безсторонності, зазначено, що за загальним принципом судді повинні персонально бути повністю звільненими від відповідальності стосовно претензій, що пред`являються їм у зв`язку з добросовісним здійсненням ними своїх функцій. Судові помилки щодо юрисдикції чи процедури судового розгляду і визначенні чи застосуванні закону, здійсненні оцінки свідчень повинні вирішуватися за допомогою апеляції.

Частиною 2 ст. 126 Конституції України визначено гарантії незалежності і недоторканності суддів, згідно з якими, вплив на суддів у будь-який спосіб забороняється, що означає заборону будь-яких дій стосовно суддів незалежно від форми їх прояву з боку державних органів, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб, установ, організацій, громадян та їх об`єднань, юридичних осіб з метою перешкодити виконанню суддями професійних обов`язків чи схилити їх до винесення неправосудного рішення. Заборона впливу на суддів у будь-який спосіб поширюється на весь час обіймання ними посади судді.

Також судом відзначається, що доводи заявника ОСОБА_1 ґрунтуються на виключно суб`єктивних припущеннях за відсутності наведення з боку заявника належного обґрунтування такого припущення, розцінюється судом, як засіб впливу на суддю в зазначений спосіб під час здійснення правосуддя, схилення судді до винесення рішення на користь відповідача.

З протоколу судового засідання вбачається, що на час розгляду справи у судовому засіданні 20.05.2020 року позивач ОСОБА_1 відводу головуючому судді не заявила, суд заслухав вступне слово позивача тривалістю 13 хвилин, у судовому засіданні була оголошена перерва до 24.06.2020 року.

Тобто порушення будь-яких прав позивача, передбачених нормами діючого процесуального законодавства на які посилається заявник, суд не вбачає.

Згідно ч. 2 ст. 40 ЦПК України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Відповідно до ч. 3 ст. 40 ЦПК України, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

З огляду на вищевикладене, враховуючи відсутність належного обґрунтування заявленого відводу і те, що заява про такий відвід надійшла до суду раніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, суд передає заяву про відвід до канцелярії суду для визначення на підставі ч.1 ст.33 ЦПК України автоматизованою системою документообігу суду судді, який буде розглядати дану заяву про відвід.

Керуючись ст. ст. 40, 258, 260, 261 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Передати заяву про відвід судді Драного В.В., яка подана ОСОБА_1 у цивільній справі № 405/6320/19, провадження №2/405/874/19 за позовом ОСОБА_1 до Прокуратури Кіровоградської області, Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області, Державної казначейської служби України про відшкодування шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями і бездіяльністю органами дізнання, досудового слідства, до канцелярії Ленінського районного суду м. Кіровограда для визначення автоматизованою системою документообігу суду на підставі ч.1 ст. 33 ЦПК України, судді, який буде вирішувати питання про відвід судді.

Ухвала набирає законної сили негайно після її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Ленінського районного суду

м. Кіровограда В.В. Драний