Ухвала

16 червня 2020 року

м. Київ

справа № 760/6998/19

провадження № 61-4162ск20

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Гулейкова І. Ю. (суддя-доповідач), Ступак О. В., Усика Г. І.,

розглянувши касаційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Трест «Київміськбуд-2» на постанову Київського апеляційного суду від 06 лютого 2020 року у справі за позовом Приватного акціонерного товариства «Трест «Київміськбуд-2» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , яка є законним представником та діє в інтересах неповнолітньої ОСОБА_3 , про припинення права користування будівлею, виселення шляхом переселення,

ВСТАНОВИВ:

У березні 2019 року Приватне акціонерне товариство «Трест «Київміськбуд-2» (далі -ПрАТ «Трест «Київміськбуд-2») звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , , в якому просив виселити ОСОБА_2 , яка є законним представником та діє в інтересах неповнолітньої ОСОБА_3 , в якому просило виселити відповідачів з кімнати АДРЕСА_1 , та переселити їх до кімнати АДРЕСА_4 .

Позов обґрунтовано тим, що ПрАТ «Трест «Київміськбуд-2» є власником гуртожитку по АДРЕСА_1 , що підтверджується свідоцтвом на право власності від 18 вересня 1998 року серія НОМЕР_4 та витягом з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію іншого речового права від 23 серпня 2018 року № 135378618. Позивач зазначав, що вказана будівля була побудована у 1953 році та на даний час перебуває у незадовільному технічному стані, комунікації будинку застарілі та не можуть експлуатуватися без проведення капітального ремонту або реконструкції, технічний стан конструкцій гуртожитку відноситься до ІІІ категорії технічного стану (непридатний до нормальної експлуатації) та IV категорії технічного стану (аварійний). Позивач зазначав, що з метою захисту життя та здоров`я людей, а також запобігання можливого руйнування будівлі, враховуючи невідповідність будівлі гуртожитку технічним показникам, непридатність будинку для проживання та заборону експлуатації будівлі в аварійному стані, приписами ДСТУ-Н Б в.1.2-18:2016, ним, як власником будівлі, прийнято рішення про проведення комплексу заходів, пов`язаних із відселенням мешканців з непридатного для проживання (аварійного) гуртожитку та проведенням його реконструкції.

20 серпня 2018 прийнято рішення про виведення будівлі з експлуатації та частково від`єднано від комунікацій. За два місяці до виведення будівлі з експлуатації, починаючи з червня 2018 року, всім мешканцям гуртожитку було запропоновано переселитися у відремонтовані та підготовлені для проживання кімнати в іншому гуртожитку, що також належить ПрАТ «Трест «Київміськбуд-2» за адресою: АДРЕСА_4 . Листом від 23 листопада 2018 відповідач ОСОБА_2 повідомила позивача про відмову переселятися в запропонований гуртожиток. Позивач звертав увагу, що відповідачі, порушуючи вимоги закону, не вчиняють жодних дій, які б свідчили про їх намір переселитися у добровільному порядку до гуртожитку за адресою: АДРЕСА_4 , і продовжують незаконно знаходитися у непридатній для проживання аварійній будівлі, чим порушують права власника гуртожитку на мирне володіння майном та перекладають відповідальність за своє життя та здоров`я на посадових осіб ПрАТ «Трест «Київміськбуд-2».

Рішенням Солом`янського районного суду міста Києва від 27 червня 2019 року позов ПрАТ «Трест «Київміськбуд-2» задоволено. Виселено ОСОБА_2 , що є законним представником та діє в інтересах неповнолітньої ОСОБА_3 , разом з дитиною, ОСОБА_1 з кімнати АДРЕСА_1 з наданням іншого жилого приміщення - кімнати АДРЕСА_4 . Вирішено питання розподілу судових витрат.

Постановою Київського апеляційного суду від 06 лютого 2020 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 задоволено. Рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 27 червня 2019 року скасовано. В задоволенні позовних вимог ПрАТ «Трест «Київміськбуд-2» відмовлено.

ПрАТ «Трест «Київміськбуд» у березні 2020 року подало до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Київського апеляційного суду від 06 лютого 2020 року у вищевказаній справі.

Ухвалою Верховного Суду від 23 березня 2020 року касаційну скаргу ПрАТ «Трест «Київміськбуд» залишено без руху з наданням строку для усунення недоліків до 23 квітня 2020 року, але не більше десяти днів з дня вручення цієї ухвали, зокрема запропоновано заявнику подати касаційну скаргу у новій редакції, оформлену з урахуванням пункту 5 частини другої статті 392 ЦПК України.

У квітні 2020 року до Верховного Суду надійшли матеріали на усунення недоліків касаційної скарги, зокремакасаційна скарга у новій редакції.

Ухвалою Верховного Суду від 08 травня 2020 року продовжено ПрАТ «Трест «Київміськбуд-2» строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня вручення цієї ухвали але який не може перевищувати десять днів з дня закінчення карантину, зокрема запропоновано заявнику надати касаційну скаргу у новій редакції у відповідності до вимог пункту 5 частини другої статті 392 ЦПК України.

У червні 2020 року до Верховного Суду надійшли матеріали на усунення недоліків касаційної скарги, зокрема касаційна скарга у новій редакції, з урахуванням вимог пункту 5 частини другої статті 392 ЦПК України.

Відповідно до пункту 5 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 389 цього Кодексу підстави (підстав).

Частиною другою статті 389 ЦПК України визначено підстави касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, зокрема такими підставами є неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права виключно у випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

Частиною першою статті 394 ЦПК України передбачено, що одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).

Підставами касаційного оскарження постанови Київського апеляційного суду від 06 лютого 2020 року, заявник зазначає неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, зокрема вважає, що є підстави для відступу від правових висновків Верховного Суду, висловлених у постановах від 04 грудня 2019 року у справі № 760/6275/19; від 18 грудня 2019 року у справі 760/7956/19; від 19 грудня 2019 року у справі № 760/7471/19; від 29 січня 2020 року у справі № 760/7000/19; від 11 березня 2020 року у справі № 760/7008/19; від 02 березня 2020 року у справі № 760/7466/19 (пункт 2 частини другої статті 389 ЦПК України).

Свою позицію обґрунтовує тим, що судом апеляційної інстанції помилково застосовано положення статті 101 ЖК УРСР, що регулює питання надання громадянам жилих приміщень у зв`язку з капітальним ремонтом житлового будинку державного чи громадського житлового фонду. Зазначає, що у його спорі спірна будівля є приватною власністю позивача та питання переселення пов`язане не з проведенням капітального ремонту будівлі, а випливає з факту визнання будівлі аварійною та такою, що загрожує обвалом, тому стаття 101 ЖК УРСР не може бути застосована до спірних правовідносин.

Посилається на те, що поза увагою апеляційного суду залишився той факт, що позивач є приватним власником майна та неправомірно застосовано до спірних правовідносин Постанову Ради Міністрів Української РСР від 26 квітня 1984 року № 189 «Про порядок обстеження стану жилих будинків з метою встановлення їх відповідності санітарним та технічним вимогам та визнання жилих будинків і жилих приміщень непридатними для проживання», оскільки в даних положеннях є чіткий припис щодо кола суб`єктів на яких розповсюджується його дія -державні та громадські житлові фонди.

Оскільки недоліки касаційної скарги усунуто, за формою та змістом відповідає вимогам статті 392 ЦПК України, зокрема, касаційна скарга містить підстави касаційного оскарження, передбачені пунктом 2 частини другої статті 389 ЦПК України.

З урахуванням наведеного касаційне провадження в цій справі необхідно відкрити.

Керуючись статтями 389, 390, 394, 395 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Відкрити касаційне провадження у справі за позовом Приватного акціонерного товариства «Трест «Київміськбуд-2» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , яка є законним представником та діє в інтересах неповнолітньої ОСОБА_3 , про припинення права користування будівлею, виселення шляхом переселення, за касаційною скаргою Приватного акціонерного товариства «Трест «Київміськбуд-2» на постанову Київського апеляційного суду від 06 лютого 2020 року.

Витребувати з Солом`янського районного суду міста Києва матеріали вищезазначеної цивільної справи № 760/6998/19.

Надіслати учасникам справи копії касаційної скарги та доданих до неї документів, роз`яснити їм право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, в 10-денний строк з дня отримання ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: І. Ю. Гулейков О. В. Ступак Г. І. Усик