Справа № 760/9107/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 червня 2020 року Солом`янський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Калініченко О.Б.

при секретарі Машевській О.Ю.,

розглянувши зустрічну позовну заяву у цивільній справи за позовом ОСОБА_1 до Державної служби геології та надр України, Державного підприємства «Український державний геологорозвідувальний інститут» про визнання незаконним та скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі, -

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 30.04.2020 року відкрито спрощене позовне провадження у зазначеній справі.

16.06.2020 року судом отримана від адвоката Якименко М.М. як представника Державного підприємства «Український державний геологорозвідувальний інститут» зустрічна позовна заява до ОСОБА_1 та до Державної служби геології та надр України, вимогами якої є перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження, відмови у задоволенні первісного позову та про визнання незаконним і скасування наказу про продовження контракту.

Відповідно до ст. 129 Конституції України суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права. Основними засадами судочинства є, зокрема, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, розумні строки розгляду справи судом.

Кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений процесуальними кодексами України.

За змістом ст. 49 ЦПК України відповідач, крім прав та обов`язків, визначених у ст. 43 цього Кодексу, має право подати зустрічний позов у порядку, встановленому цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст. 193 ЦПК України, яка встановлює умови прийняття зустрічного позову до розгляду з первісним позовом, відповідач має право у строк для подання відзиву подати до позивача зустрічний позов для спільного розгляду з первісним позовом.

Крім того, відповідно до ч. 2 цієї статті обидва позови повинні бути взаємопов`язані і спільний їх розгляд має бути доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Подання зустрічного позову провадиться за загальними правилами подання позовів, але право подання зустрічного позову має лише відповідач до первісного позивача.

Таким чином, зустрічний позов - це позов, що подається відповідачем до позивача для одночасного розгляду з первісним позовом, а тому повинен бути взаємно пов`язаний з первісним.

Взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виявлятись:

а) у підставах цих позовів або поданих доказах та у сприятливості їх спільного розгляду оперативному і правильному вирішенню спору;

б) вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись;

в) задоволення зустрічного позову може виключати повністю або частково задоволення первісного позову.

Відсутність однієї з названих підстав прийняття зустрічного позову або подання його з порушенням строку зумовлює повернення зустрічної позовної заяви на підставі ч. 3 ст. 194 ЦПК України.

Так, предметом первісного позову є визнання незаконним та скасування наказу Державної служби геології та надр України № 85-к від 17.03.2020 року про звільнення позивача з підстав, передбачених контрактом, за п. 8 ч. 1 ст.36 КЗпП України та поновлення позивача на роботі на посаді директора Державного підприємства «Український державний геологорозвідувальний інститут».

В той же час, предметом зустрічного позову є визнання через недотримання процедури конкурсного відбору незаконним та скасування наказу Державної служби геології та надр України №69-к від 26.04.2018 року про продовження контракту, яким продовжено з 26.04.2018 року по 25.04.2023 року з позивачем на попередніх умовах термін дії контракту №36 від 17.02.2014 року.

Тобто, фактично відповідачем Державним підприємством «Український державний геологорозвідувальний інститут» оспорюється правомірність дій іншого відповідача - Державної служби геології та надр України, який інститут є підпорядкованим.

При цьому, відсутні умови визнання взаємопов`язаності позовів, оскільки випливають вони з різних по суті правовідносин з інших підстав та за інших обставин і не виключається можливість визнання незаконності наказу за первісним позовом і його задоволення, тобто обраний спосіб захисту за зустрічним позовом не впливає на вирішення предмету за первісним позовом.

Крім того, у змісті зустрічної позовної заяви відсутні будь-які посилання та обґрунтування щодо наявності у позивача за зустрічним позовом матеріально-правової підстави цього позову, з яких би випливало порушення суб`єктивного право позивача і якого саме, через відсутність матеріальних правовідносин з цього приводу між сторонами.

Отже, враховуючи правові відносини сторін та характер позовних вимог, названі позови взагалі не пов`язані ні підставами виникнення, ні доцільністю розгляду в сукупності. І є очевидним, що такий зустрічний позов не повинен розглядатися одночасно з первісним та має форму штучного ускладнення цивільного процесу.

Водночас, слід також роз`яснити сторонам, що провадження ведеться виключно в межах предмету позову та способами захисту проти позову, окрім подання зустрічного позову, також є невизнання позову і заперечення проти нього, та нагадати, що за правилами ч.1 ст. 44 ЦПК України зловживання процесуальними правами не допускається, учасники судового процесу та їх представники у справі зобов`язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки, зокрема, дотримуватись правил адвокатської етики, що сприятиме справедливому і повному розгляду справи, і не порушуватиме строків розгляду справи.

Таким чином, системний аналіз вище наведених норм свідчить, що реалізація особою права на подання зустрічного позову до суду здійснюється шляхом дотримання визначеної процесуальним законом процедури (порядку) захисту порушених прав, яка передбачає виконання чітких та передбачуваних вимог ЦПК України щодо форми і змісту позовної заяви, недотримання яких має негативні наслідки для позивача, зокрема, передбачені ч. 3 ст. 194 ЦПК України, згідно з якою суддя повертає зустрічну позовну заяву у разі, якщо заява подана з порушенням вимог ч.ч. 1,2 ст. 193 цього Кодексу.

При цьому повернення зустрічної позовної заяви не обмежує права відповідача, так як не позбавляє права на звернення до суду з позовом на загальних підставах.

Керуючись ст.ст.193, 194 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Зустрічну позовну заяву Державного підприємства «Український державний геологорозвідувальний інститут» до ОСОБА_1 , Державної служби геології та надр України про визнання незаконним і скасування наказу про продовження контракту повернути заявнику.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: