Дата документу 15.04.2020
Справа № 334/8578/18
Провадження № 2/334/429/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

заочне

15 квітня 2020 року Ленінський районний суд м. Запоріжжя у складі головуючого судді Турбіної Т.Ф., при секретарі Лиходід А.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Запоріжжі в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства «Запоріжжяобленерго» в особі Запорізьких міських електричних мереж (Центральне відділення по ОПС) до ОСОБА_1 про стягнення вартості не облікованої електричної енергії, -

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2018 року позивач звернувся до суду з позовом про стягнення з ОСОБА_1 вартості не облікованої електричної енергії, в обґрунтування якого зазначив, що відповідачка є споживачем послуг електричної енергії, які надаються ПАТ «Запоріжжяобленерго» за адресою: АДРЕСА_1 , зв`язку з чим на її ім`я у ПАТ «Запоріжжяобленерго» відкрито особовий рахунок № НОМЕР_1 .

11.07.2017 року рейдовою бригадою ПАТ «ЗОЕ» в ході перевірки було виявлено порушення відповідачкою Правил користування електричною енергією для населення (ПКЕЕН), затверджених Постановою КМУ № 1357 від 26.07.1999 року із наступними змінами та доповненнями.

У зв`язку з вищевказаним, було складено Акт про порушення № 00141544 від 11.07.2017 року, згідно якого споживачем було здійснено дії, які призвели до зміни показів засобу обліку, а саме: порушено п.42, п.48 ПКЕЕН.

Згідно з п.3.3 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, було визначено обсяг та вартість не облікованої електроенергії, внаслідок порушення споживачкою Правил користування електричною енергією, затвердженої Постановою НКРЕ України № 562 від 04.05.2006 року, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України за № 782/12656 від 04.07.2006 року (далі Методика), визначено обсяг та розмір вартості не облікованої електроенергії, у кількості 25643 кВт.год на суму 42539,97 грн., яку позивач просить стягнути з відповідачки разом зі сплаченим судовим збором у розмірі 1762,00 грн.

08.04.2019 року надійшов відзив на позов, в якому представник відповідачки просив відмовити в задоволенні позовних вимог, посилаючись на те, що 17.10.2014 року ОСОБА_1 придбала будинок АДРЕСА_1 . Після чого 22.06.2015 року уклала договір з ВАТ «Запоріжжяобленерго» про користування електричною енергією. Попереднім власником прилад обліку електричної енергії був встановлений ще 08.11.2007 року і при підписанні договору представники позивача не виїжджали та не перевіряли стан лічильника, тому в ньому зазначені пломби, які були встановлені переднім власником, який на думку відповідачки повинен відповідати за порушення, яке зазначено у Акті від 11.07.2017 року. У вказаному акті невірно зазначено, що пластикова пломба пошкоджена, що не відповідало дійсності, оскільки в присутності представників відповідача пломби було сфотографовано. Це та сама пломба, яка була встановлена при попередньому власнику у 2007 році при підключенні лічильника. До того ж, без їх пошкодження не можливо поміняти інші пломби. Також у відзиві зазначено, що Акт 11.07.2017 року було складено без присутності споживачки і без її уповноваженої особи, а вже після цього в присутності її представників було проведено «експертизу» лічильника, у зв`язку з чим відповідно до акту № 170 від 27.07.2017 року, було встановлено заниження показників через те, що відбитки на пломбах не відповідають відбиткам тавр виробника та держповірки. У зв`язку з чим вказаний акт не може бути належним та допустимим доказом, виходячи з того, що так звана «експертиза» проводилася не експертами, які мають відповідні кваліфікаційні знання та фах у цій сфері, а трьома співробітниками позивача, які не є експертами, а тому не мають права проводити експертизу. Саму ОСОБА_1 не було повідомлено про місце та дату розгляду комісією питання про притягнення її до відповідальності, а тому вона не погоджуючись з висновками, викладеними у Протоколі №52, на адресу позивача направила свої заперечення, після чого отримала відповідь. До того ж, позивачем не надано доказів того, що саме ОСОБА_1 є винною у виявленому порушенні ПКЕЕН, не доведено причинно-наслідкового зв`язку між винними діями споживачки та настанням події, не доведено факт порушення саме відповідачкою ПКЕЕН.

Справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Сторони повідомлені про дату розгляду справи та наданий час для подання відзиву та заперечень.

Представник позивача в судове засідання не з`явився, подав заяву про слухання справи без його участі, просив задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Відповідачка та її представник в судове засідання не з`явилися, про день та час слухання справи повідомлялися своєчасно, належним чином, згідно вимог ЦПК України. Причини неявки суду не повідомили, заяви про розгляд справи за їх відсутності суду не надали, у зв`язку з чим, суд вважає за можливе проводити розгляд справи без відповідачки відповідно до ст.ст. 280-283 ЦПК України. Зі згоди представника позивача, суд ухвалює заочне рішення.

Вивчивши матеріали справи, дослідивши докази у їх сукупності, суд приходить до наступних висновків.

Положеннями п.5 ч.1 ст.1 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги» (далі Закон) передбачено, що житлово-комунальні послуги - це результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та/або перебування осіб у житлових і нежитлових приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил, що здійснюється на підставі відповідних договорів про надання житлово-комунальних послуг.

Відповідно до ст.5 Закону, до житлово-комунальних послуг належать комунальні послуги: послуги з постачання та розподілу природного газу, постачання та розподілу електричної енергії, постачання теплової енергії, постачання гарячої води, централізованого водопостачання, централізованого водовідведення, поводження з побутовими відходами.

Відповідно до п.3.2 п.3 Статуту ПАТ «Запоріжжяобленерго», основними видами діяльності Товариства є постачання електричної енергії за регульованими тарифами та передача електричної енергії місцевими (локальними) електричними мережами.

Згідно ст.ст. 6, 627 ЦК України, сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цивільного кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Обов`язок Споживача укласти договір на надання житлово-комунальних послуг, підготовлений Виконавцем на основі типового договору, визначений відповідно до п.1 ч.3 ст.20 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги», а обов`язком виконавця згідно норм даного Закону є підготовка для укладання договору про надання відповідних послуг.

Укладення договору - це волевиявлення сторін. Позивач проводить цілий ряд дій, направлених на укладення договорів зі всіма споживачами, зокрема - публічно шляхом вивішування оголошень, направлення листів, автодозвону, таким чином повідомляючи та запрошуючи споживачів дія укладення договорів.

Згідно ст.202 ЦК України, правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Дво- чи багатостороннім правочином є погоджена дія двох або більше сторін.

Відповідно до ч.1 ст.218 Цивільного кодексу України недодержання сторонами письмової форми правочину, яка встановлена законом, не має наслідком його недійсності крім випадків, встановлених законом.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 є власницею житлового будинку АДРЕСА_1 , що підтверджується Договором купівлі-продажу від 17.10.2014 року, посвідченого приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу Вартановою О.С. (зареєстровано в реєстрі за № 4925), та Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 28243990 від 17.10.2014 року.

За вказаною адресою ПАТ «Запоріжжяобленерго» в особі Запорізьких міських електричних мереж надає послуги з постачання електричної енергії, у зв`язку з чим на ім`я ОСОБА_1 відкрито особовий рахунок № НОМЕР_1 .

22.06.2015 року між ПАТ «Запоріжжяобленерго» та ОСОБА_1 було укладено Договір №313316019 про користування електричною енергією, згідно умов якого Енергопостачальник бере на себе зобов`язання надійно постачати Споживачу за адресою: АДРЕСА_1 електричну енергію у необхідних йому обсягах, а Споживач зобов`язується сплачувати вартість одержаної електричної енергії за обумовленими тарифами (цінами), у терміни, передбачені цим Договором.

Згідно вказаного Договору, лічильник має такі характеристики: Тип приладу - НІК 2301 АП1, Заводський номер - 0006701, Місце встановлення - дім, Кількість пломб Держспоживстандарту та дата повірки - 2/лютий 2007 року, Покази приладу обліку на момент укладання договору - 022863, Кількість пломб енергопостачальника - 1, Номери пломб енергопостачальника - 14033419, Дата встановлення приладу - 08.11.2007 року, Клас точності - 1, Амперів - 5 100, реверс - так, Фазування - так.

Відповідачка споживає електричну енергію та здійснює оплату її вартості на підставі виставлених позивачем рахунків, а отже на підставі ст.202 ЦК України, сторони вчинили дії, спрямовані на набуття цивільних прав та обов`язків, тобто вчинили двосторонній правочин (договір) щодо купівлі-продажу електричної енергії.

Відповідно до ч.1 ст.218 ЦК України, недодержання сторонами встановленої законом письмової форми правочину, не має наслідки його недійсності, крім випадків, встановлених законом. Чинне законодавство, що регулює правовідносини у сфері енергопостачання не передбачає правового наслідку недійсності правочину щодо купівлі-продажу електричної енергії у разі недодержання письмової форми договору.

Правовідносини між енергопостачальником та побутовим споживачем електричної енергії регулювалися Правилами користування електричною енергією для населення (ПКЕЕН), затвердженими Постановою КМУ № 1357 від 26.07.1999 року із наступними змінами та доповненнями та регулюються не теперішній час Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими Постановою НКРЕКП від 14.03.2018 року № 312 із наступними змінами та доповненнями (ПРРЕЕ), згідно п. 1 яких ці Правила регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами. Ці Правила є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку.

З позову вбачається та не було спростовано відповідачкою, що 11.07.2017 року при здійсненні рейдовою бригадою ПАТ «Запоріжжяобленерго» у складі електромонтерів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та контролера ОСОБА_4 перевірки дотримання споживачами ПКЕЕН, було виявлено порушення споживачем п.42, 48 ПКЕЕН, а саме: здійснення дій, які призвели до зміни показів засобу обліку. У зв`язку з вказаним 11.07.2017 року співробітниками ВАТ «ЗОЕ» було складено Акт про порушення № 00141544.

Виявлення порушення Правил КЕЕН та Акт про порушення було складено в присутності сина відповідачки - ОСОБА_5 , який зазначив письмово у Акті, що з викладеними у ньому обставинами він не згоден, пломби на лічильнику не порушував.

Згідно п. 42 ПКЕЕН, які діяли на час виникнення спірних відносин, побутовий споживач електричної енергії зобов`язаний забезпечувати збереження засобів обліку і пломб на них у разі розміщення засобу обліку у квартирі або іншому об`єкті побутового споживача.

Положеннями п.48 ПКЕЕН, які діяли на час виникнення спірних відносин між сторонами, передбачено, що побутовий споживач несе відповідальність згідно із законодавством у разі: прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію, порушення правил користування електричною енергією, розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електричних мереж і споживання електричної енергії без засобів обліку, за пошкодження засобів обліку, та ін.

Згідно п. 53 ПКЕЕН, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об`єкта або має право користуватися цим об`єктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови побутового споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.

Електропостачальник повинен вести журнал реєстрації засідань комісії з розгляду актів про порушення цих Правил, в якому зазначаються дата проведення засідання; номер протоколу; склад комісії; склад запрошених на засідання комісії (представники НКРЕКП, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, обласних державних адміністрацій, обласних відділень Антимонопольного комітету, спеціального уповноваженого центрального органу виконавчої влади у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів); відмітка про присутність або відсутність побутового споживача (у разі відсутності зазначити причини відсутності побутового споживача); перелік питань, які розглядалися на засіданні комісії; час розгляду кожного з питань, зміст окремої думки учасників комісії (у разі її наявності) та стислий зміст рішення.

Побутовий споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Енергопостачальник повідомляє побутового споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату.

Акт про порушення цих Правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення побутового споживача про час і дату засідання комісії. Акт про порушення Правил, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 50 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається побутовому споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність побутового споживача до порушення цих Правил.

У разі причетності побутового споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 4 травня 2006 р. № 562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення побутовими споживачами правил користування електричною енергією.

У разі виявлення фактів розкрадання електричної енергії, електропостачальник має право відключити лише безоблікове приєднання до електричних мереж. Якщо неможливо усунути безоблікове приєднання під час оформлення акта, відключенню підлягає об`єкт споживача в цілому, про що зазначається в акті.

У разі відмови побутового споживача від сплати вартості необлікованої електричної енергії енергопостачальник звертається з позовом до суду та має право припинити постачання електричної енергії після прийняття судом рішення на користь енергопостачальника (крім випадку виявлення факту самовільного підключення).

Якщо між побутовим споживачем і енергопостачальником не досягнуто згоди щодо користування електричною енергією, її оплати, збереження засобів обліку тощо, спірні питання вирішуються в установленому законодавством порядку».

Згідно Листа-роз`яснення Національної комісії регулювання електроенергетики України, №6371/11/17-07 від 02.11.2007 року, складений та підписаний трьома представниками енергопостачальника Акт про порушення споживачем Правил вважається дійсним, не залежно від наявності в ньому підпису споживача чи іншої особи, що знаходиться в помешканні споживача на момент виявлення порушення. У разі відмови споживача чи іншої особи, що знаходиться в помешканні споживача від підпису, Акт має містити позначку про відмову від підпису (лист НКРЕУ додається).

З огляду на вказане суд приходить до висновку, що дії представників ПАТ «ЗОЕ» не суперечать вимогам Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією (далі Методика), а саме, згідно п.4.1 Методики, акт про порушення складається у присутності споживача представниками енергопостачальника, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень на місці виявлення порушень.

Так, згідно копії Акту № 00141544 від 11.07.2017 року, при його складанні був присутній ОСОБА_5 - син власниці будинку, який був повідомленим про те, що засідання комісії з розгляду актів про порушення ПКЕЕН відбудеться в каб. №105 по вул. Волгоградська,25 в м. Запоріжжі , після проведення експертизи лічильника.

Цього ж дня співробітниками ПАТ «ЗОЕ» в присутності ОСОБА_6 було складено Акт про заміну та технічну перевірку вузла обліку, встановленого на об`єкті Споживача (АДРЕСА_1). ОСОБА_6 особисто підписав вказаний акт та надав свої письмові зауваження, а саме те, що з Актом він не згоден, пломби на лічильнику не порушував.

Крім того, в присутності ОСОБА_6 , 11.07.2017 року було складено Акт-повідомлення № 00141544 про направлення на експертизу лічильника електроенергії, згідно якого, лічильник Споживачки - НІК 2301 АП1, заводський номер - 0006701 з показаннями 029912 кВт.год. було демонтовано з причин втручання в його роботу, та фальсифіковані державні пломби, а замість нього було встановлено інший з показаннями 001101 кВт.год. Вказаний акт було підписано особисто ОСОБА_6 без надання письмових зауважень.

ОСОБА_1 було запрошено на експертизу засобу обліку, про що 21.07.2017 року рекомендованим листом на адресу надання послуг ( АДРЕСА_1 ) було надіслано відповідне запрошення, що підтверджується копією реєстру поштових відправлень, долученою до позову.

На засідання експертної комісії ОСОБА_1 не з`явилася.

Згідно Акта №170 «Про проведення експертизи лічильника електроенергії» від 27.07.2017 року, за результатами проведеної експертизи лічильника типу НІК 2301 АП1, заводський номер - 0006701, було встановлено його непридатність для подальшої експлуатації, у зв`язку з тим, що заниження його покажчиків здійснювалось таким чином: відбитки на пломбах лічильника не відповідають зразкам відбитків тавр заводу-виробника, замість пломби держповірки встановлена пломба невідомого зразка (ІІ/НІК-Е).

Після проведення експертизи, 22.08.2017 року комісією з розгляду Акту №00141544 від 11.07.2017 року було складено Протокол №52, яким встановлено, що споживачка ОСОБА_1 здійснила дії, які привели до зміни показів засобу обліку, а саме: замість пломби держповірки, встановлена пломба невідомого зразка. Згідно п.3.1.1. Методики зобов`язано здійснити розрахунок за 6 місяців, згідно п.53 ПКЕЕН, п. 3.3.а) Методики, затвердити об`єм не облікованої електричної енергії 25643 кВТ.год. на суму 42539,97 грн. та сплатити вартість проведеної експертизи лічильника. Згідно долученої до позову копії відповідного Акту, він не був підписаний споживачкою.

На виконання вимог вищевказаного Протоколу, з врахуванням Акту № 00141544, 22.08.2017 року було здійснено Розрахунок обсягу та вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення споживачкою ПКЕЕН, згідно якого з ОСОБА_1 підлягали стягненню грошові кошти у розмірі 42539,97 грн. Згідно вказаного Розрахунку, у зв`язку з тим, що ОСОБА_1 не була присутньою при його складанні, їй рекомендованим листом від 23.08.2017 року, було надіслано його копію. Вказане підтверджується долученою до позову копією Реєстру поштової кореспонденції.

Відповідно до пункту 3.3.а) Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою Постановою НКРЕ України від 04.05.2006р. №562, зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 р. за №9 782/12656, розрахунок вартості не облікованої електричної енергії здійснюється у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у п.п.1-3 п.3.1. цієї глави (у частині щодо пошкодження приладів обліку), з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня усунення порушення, але не більше загальної кількості днів за 6 календарних місяців, що передували дню виявлення порушення.

Якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об`єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки.

Якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, учинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку мали можливість, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення.

Згідно з пунктом 3.1 Методики, вона застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕН, як, зокрема: пошкодження або відсутності на приладах обліку пломб з відбитками тавр про повірку приладів обліку (за умови наявності акта про збереження пломб, складеного в порядку, установленому ПКЕЕН, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування приладів обліку, та за умови втручання споживача в роботу приладів обліку).

На підставі Протоколу засідання комісії з розгляду Актів № 52 від 22.08.2017 року та відповідно до пункту 1.2 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої Постановою НКРЕ України від 04.05.2006р. №562, ця Методика застосовується постачальником електричної енергії за регульованим тарифом визначенні обсягу га вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією та/або виявлення фактів крадіжки електроенергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку.

На підставі підпункту «а» пункту 3.3 Методики, Відповідачці було нараховано обсяг та вартість не облікованої електроенергії внаслідок порушення нею ПКЕЕН у кількості 25643 кВт. год. на суму 42539,97 грн., що підтверджується Розрахунком від 22.08.2017 року, який не було спростовано відповідачкою.

З огляду на вищевказане, суд приходить до висновку, що посилання відповідачки ОСОБА_1 на обставини, викладені у відзові від 08.04.2019 року не знайшли свого підтвердження в матеріалах справи, оскільки про складання Акту №00141544 від 11.07.2017 року та обставини, викладені в ньому, їй було достеменно відомо, але до часу звернення з відповідним позовом до суду, нею не було вжито жодних заходів щодо досудового врегулювання спору окрім звернення до ВАТ «ЗОЕ» з Листом від 03.10.2017 року про скасування Протоколу комісії з розгляду актів про порушення ПКЕЕН №52 від 22.08.2017 року.

Згідно відповіді на вказаний Лист від 27.10.2017 року № 55/45-01-9450, Електропостачальник повідомив Споживачку про те, що 22.08.2017 року відбулось засідання комісії з розгляду актів про порушення, на якій у відповідності до акту експертизи від 27.07.2017 року було прийнято рішення виконати та затвердити розрахунок визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН на суму 42539,97 грн., який виконано з урахуванням договірної потужності 35 кВт за період з 11.01.2017 року по 11.07.2017 року. В зазначеному Листі було запропоновано добровільно відшкодувати нараховану суму необлікованої електричної енергії по акту про порушення у розмірі 42539,97 грн., а також вартість додаткових послуг, а саме: 433,50 грн. - ремонт трифазного лічильника, 419,14 грн. - проведення експертизи, 197,44 грн. - заміну лічильника, 105,02 грн. - повторне опломбування, або звернутись до Групи з розгляду актів за адресою вул. Волгоградська, 25 , кабінет 105 для укладання договору реструктуризації.

Частиною 4 ст.319 ЦК України передбачено, що власність зобов`язує.

Відповідно до ст. 322 ЦК України, власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

Частиною 1 ст.714 ЦК України встановлено, що за договором постачання енергетики та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

З матеріалів справи вбачається, що відповідачка ОСОБА_1 , будучи зареєстрованою за адресою: АДРЕСА_4 , є власницею житлового будинку АДРЕСА_1 .

Згідно з п. 42 ПКЕЕН, споживач електричної енергії зобов`язаний забезпечувати збереження засобів обліку і пломб на них у разі розміщення засобу обліку в квартирі або на іншому об`єкті побутового споживача.

Таким чином, проживання в іншому місці не знімає з відповідачки тягар по утриманню свого майна.

Відповідно до п. 9.8 умов договору на постачання електричної енергії від 22.06.2015 року, укладеного між енергопостачальником та відповідачкою, ОСОБА_1 як споживач електричної енергії, брала на себе зобов`язання забезпечувати доступ представникам енергопостачальника, які пред`явили свої посвідчення, до квартири або іншого об`єкта для обстеження приладу обліку, електроустановок та електропроводки.

Умовами вказаного договору також передбачена відповідальність споживача, а саме за (п. 21.5) за пошкодження приладу обліку чи пломб на ньому, якщо цей прилад обліку знаходиться на території споживача, при наявності документа що підтверджує факт його опломбування. В даному випадку факт наявності пломб підтверджується самим договором, в якому вони зазначені.

Вимогами договору є забезпечення доступу споживачем представникам енергопостачальника, які пред`явили свої посвідчення, до квартири або іншого об`єкта для обстеження приладу обліку, електроустановок та електропроводки і не передбачено обов`язкової його присутності при проведенні цієї перевірки.

Відповідно до ст. ст. 67, 68 ЖК УРСР, наймачі (власники) квартир зобов`язані своєчасно, не пізніше за 10 число наступного місяця вносити плату за комунальні послуги, до числа яких входять послуги з централізованого опалення, централізованого постачання гарячої води.

Відповідно до ст.162 ЖК України, власник квартири приватного житлового фонду зобов`язаний оплачувати комунальні послуги.

Згідно ст. 322 ЦК України, власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором.

Згідно зі ст.11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, які породжують ці права та обов`язки, і такою дією є надання послуг та їх отримання відповідачами, крім того, відповідачі від наданих позивачем послуг у встановленому законом порядку не відмовлялась.

Положеннями ст.526 ЦК України встановлено, що зобов`язання, підстави виникнення яких бути передбачені в ст.11 ЦК України, повинні виконуватися: належним чином згідно умов договору, вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов і вимог - згідно звичаям ділового обороту або інших вимог, які звичайно висуваються.

Відповідно до ст.525 Цивільного кодексу України, одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Статтею 509 ЦК України визначено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послуги, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання мого обов`язку.

За вказаний період заперечень з боку відповідачки на неправильність нарахування заборгованості на адресу ПАТ «Запоріжжяобленерго» не надходило, а тому суд приходить до висновку, що з неї на користь позивача підлягає стягненню вартість не облікованої електричної енергії у розмірі 42539,97 грн., а також судовий збір у розмірі 1762,00 грн. відповідно до ст. 141 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 11, 16, 76-83, 141, 264, 265, 280, 352, 354-355 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов Публічного акціонерного товариства «Запоріжжяобленерго» в особі Запорізьких міських електричних мереж до ОСОБА_1 про стягнення вартості не облікованої електричної енергії - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . ІПН НОМЕР_3 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_4 на користь Публічного акціонерного товариства «Запоріжжяобленерго» в особі Запорізьких міських електричних мереж (Центральне відділення по ОПС) (69035 м. Запоріжжя вул. Волгоградська,25, поточний рахунок зі спеціальним режимом використання № НОМЕР_4 в ЗОУ АТ «Ощадбанк України», МФО 313957, , код оплати 7) вартість не облікованої електричної енергії у розмірі 42539,97 грн. (сорок дві тисячі п`ятсот тридцять дев`ять гривень 97 коп.), а також витрати по оплаті судового збору у розмірі 1762,00 грн. (одна тисяча сімсот шістдесят дві гривні 00 коп.) на поточний рахунок НОМЕР_5 у ПАТ «Метабанк», МФО 313582, ЄДРПРОУ 00130926.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яку може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Запорізького апеляційного суду через Ленінський районний суд м. Запоріжжя шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не були вручені у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: Турбіна Т. Ф.