Справа № 755/1680/20
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"22" травня 2020 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

в складі: головуючої судді Яровенко Н.О.,

при секретарі Локотковій І.С.,

за участю:

представника заявника ОСОБА_1 ,

заінтересованої особи ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за заявою ОСОБА_3 , заінтересовані особи: Київська міська рада, ОСОБА_2 , про встановлення факту проживання однією сім`єю, -

в с т а н о в и в :

Заявник звернувся до суду із заявою про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу зі спадкодавцем ОСОБА_4 з 01 січня 2004 року по ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування заяви вказує, що ОСОБА_3 , проживав спільно з ОСОБА_4 , однією сім`єю з 2004 року за адресою: АДРЕСА_1 , по 05.07.2019 року. Увесь цей час заявник проживав із спадкодавцем однією сім`єю без реєстрації шлюбу, як подружжя, вели спільне господарство. ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 померла. Заявник 08.01.2020 року отримав від приватного нотаріуса Київського міського нотаріального органу Гавриленко А.М. постанову № 2/02-31, якою йому відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 . Факт проживання заявника та спадкодавця ОСОБА_4 підтверджується копіями фотокарток та показаннями свідків.

30 квітня 2020 року представник заінтересованої особи КМР - Хрущ А. надіслала відзив на заяву в якому просила відмовити в задоволені заяви в повному обсязі та розглядати справу за відсутності представника Київської міської ради. Та пояснила наступне, що заявником не було надано доказів на підтвердження того, що ОСОБА_3 проживав однією сім`єю зі спадкодавцем, вели спільне господарство, мали взаємні права та обов`язки..

Представник заявника в судовому засіданні заяву підтримав в повному обсязі та просив її задовольнити з підстав зазначених в заяві.

Представник заінтересованої особи в судове засідання не з`явився про дату, направив на адресу суду відзив та просив розглядати справу без його участі.

Заінтересована особа ОСОБА_2 в судовому засіданні заяву підтримав та додатково пояснив, що заявник зі спадкодавцем почали проживати разом з початку 2000-х років без реєстрації шлюбу. Разом робили ремонт, купували холодильник. Приблизно з 2003-2004 років почали проживати разом як чоловік та дружина, мали спільний бюджет та були спільні права та обов`язки.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 26 лютого 2020 року провадження по вище вказаній цивільній справі відкрито за правилами окремого провадження та витребувано у приватного нотаріуса КМНО Гавриленко А.М. належним чином завірену копію спадкової справи щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4

18 травня 2020 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Гавриленко А.М. було направлено належним чином завірену копію спадкової справи № 15/2019 щодо майна померлої ОСОБА_4 .

Протокольною ухвалою від 22 травня 2020 року судом було задоволено клопотання про допит свідків в судовому засіданні.

Суд, заслухавши пояснення представника заявника, допитавши свідків, дослідивши письмові докази по справі, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1, 2, 3 ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Як вбачається з пояснень та матеріалів справи, ІНФОРМАЦІЯ_1 спадкодавець ОСОБА_4 померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть виданого Дніпровським районним у м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві серії НОМЕР_2 (актовий запис № 1523). (а.с. 5)

Статтею 1270 ЦК України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

З матеріалів спадкової справи вбачається, що 08 липня 2019 року ОСОБА_3 звернувся до Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Гавриленка А.М. із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 з якою він проживав однією сім`єю не менше 5 років до часу відкриття спадщини за адресою АДРЕСА_1 . (а.с.49)

08 січня 2020 року приватним нотаріусом Гавриленко А.М.. було винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, у зв`язку з тим, що на підтвердження факту проживання однією сім`єю не менше 5 років зі спадкодавцем, ОСОБА_3 не було надано.

Відповідно до ст. 1264 ЦК України, яка передбачає: «у четверту чергу право власності на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкоємцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини».

Сім"я є первинною й основною ланкою побудови будь-якого суспільства. Вона є відправним пунктом у формуванні дитини як особистості та активного члена суспільства, громадянина держави.

Зі ст. З Сімейного кодексу України вбачається визначення сім`ї, як первинного та основного осередку суспільства. Сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Сім`я створюється на підставі:

- укладеного шлюбу;

- кровного споріднення;

- усиновлення;

- на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства.

П.21 ППВСУ від 30.05.2008 р.№7 "Про судову практику у справах про спадкування" визначено, що при вирішенні спору про право на спадщину осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини (четверта черга спадкоємців за законом), судам необхідно враховувати правила частини другої статті 3 СК (2947-14) про те, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Зазначений п`ятирічний строк повинен виповнитися на момент відкриття спадщини і його необхідно обчислювати з урахуванням часу спільного проживання зі спадкодавцем однією сім`єю до набрання чинності цим Кодексом. До спадкоємців четвертої черги належать не лише жінка (чоловік),які проживали однією сім`єю зі спадкодавцем без шлюбу, таке право можуть мати також інші особи, якщо вони спільно проживали зі спадкодавцем, були пов`язані спільним побутом, мали взаємні права та обов`язки, зокрема, вітчим, мачуха, пасинки, падчерки, інші особи, які взяли до себе дитину як члена сім`ї, тощо. Правила статті 1264 ЦК (435-15) не стосуються дітей, влаштованих у прийомні сім`ї та дитячі будинки сімейного типу. До числа спадкоємців четвертої черги не входить особа, яка хоча і проживала спільно зі спадкодавцем, але перебувала у зареєстрованому шлюбі з іншою особою. Проживання однією сім`єю жінки та чоловіка без шлюбу не є підставою для виникнення в них права на спадкування за законом у першу чергу на підставі статті 1261 ЦК.

Таким чином, при з`ясуванні наявності чи відсутності підстав вважати, що ОСОБА_3 та ОСОБА_4 проживали однією сім`єю, підлягають встановленню в сукупності такі факти, як спільне проживання, спільний побут, наявність взаємних прав та обов`язків.

За правилами ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів та показами свідків.

Заявником на підтвердження факту сумісного проживання надано спільні фотографії.

Допитаний свідок ОСОБА_5 в судовому засіданні засвідчив, що він є сином заявника ОСОБА_3 . Батько проживав з померлою з 2003 року та жили разом до дня смерті. Дитина свідка ОСОБА_5 називала померлу ОСОБА_4 бабусею. А також, вели спільний бюджет.

Свідок ОСОБА_6 в судовому засіданні пояснила, що заявник є чоловіком її подруги ОСОБА_4 з 2003 року. Відносини у них були, як у чоловіка та жінки.

Свідок ОСОБА_7 в судовому засіданні засвідчила, що проживає за адресою: АДРЕСА_3 та перебуває у сусідських відносинах з 2000 року. ОСОБА_3 та ОСОБА_4 мали все.

Свідок ОСОБА_8 в судовому засіданні пояснила, що проживає за адресою: АДРЕСА_4 та перебуває в сусідських відносинах з 2004 року. Заявник з 2004 року проживали разом, робили ремонт в квартирі та ходили на ринок. Їх відносини можна було назвати сімейними.

Суд приймає до уваги покази свідків, які підтвердила, що заявник ОСОБА_3 та ОСОБА_4 проживали однією сім`єю за адресою АДРЕСА_1 , вели спільне господарство, оскільки у суду не має підстав ставити під сумнів достовірність і правдивість фактів, повідомлених свідками. Дані про заінтересованість свідків в результаті розгляду справи відсутні, їх показання об`єктивно підтверджуються та не суперечать іншим наданим доказам.

Аналізуючи зібрані у справі письмові докази, з урахуванням заявника та його представника, наданих письмових доказів та допитаних свідків, суд прийшов висновку про доведеність заявлених вимог щодо встановлення факту проживання ОСОБА_3 однією сім`єю разом з ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Києві з 01 січня 2004 року по ІНФОРМАЦІЯ_1 - день смерті ОСОБА_4 .

Керуючись ст. ст. 328, 1261, 1264,1270 ЦК України, ст. ст. 3 СК України, Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», та керуючись ст. ст. 7-13, 76-81, 139, 141, 259, 263-265, 268, 273, 354 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_3 , заінтересовані особи: Київська міська рада, ОСОБА_2 , про встановлення факту проживання однією сім`єю - задовольнити.

Встановити факт проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 з 01 січня 2004 року по ІНФОРМАЦІЯ_1 - день смерті спадкодавця ОСОБА_4 .

Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом 30 днів з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому копія повного судового рішення не була вручена в день його складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 30 днів з дня вручення йому копії повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 22 травня 2020 року.

Відомості про сторін:

Заявник: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , адреса: АДРЕСА_1 .

Заінтересована особа: Київська міська рада, адреса: м. Київ, вул. Хрещатик, 36.

Заінтересована особа: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_4 , адреса: АДРЕСА_5 .

Суддя Н.О. Яровенко