Ухвала

16 червня 2020 року

м. Київ

справа № 686/6545/16-ц

провадження № 61-4723ск20

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Коротенка Є. В. (суддя-доповідач), Бурлакова С. Ю., Зайцева А. Ю.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 21 жовтня 2019 року, ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 30 жовтня 2019 року та постанову Хмельницького апеляційного суду від 29 січня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування майнової та моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 21 жовтня 2019 року у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Приступи Д. І. відмовлено.

Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 30 жовтня 2019 року заяву ОСОБА_1 про відвід головуючого у справі залишено без розгляду.

Постановою Хмельницького апеляційного суду від 29 січня 2020 року ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 21 жовтня 2019 року та ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 30 жовтня 2019 року залишено без змін.

У березні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду через засоби поштового зв`язку з касаційною скаргою на ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 21 жовтня 2019 року, ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 30 жовтня 2019 року та постанову Хмельницького апеляційного суду від 29 січня 2020 року у вищевказаній справі.

Ухвалою Верховного Суду від 26 березня 2020 року касаційну скаргу ОСОБА_1 залишено без руху та встановлено строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали. Заявнику необхідно було навести інші підстави для поновлення строку на касаційне оскарження та надати відповідні докази на їх підтвердження.

У червні 2020 року від ОСОБА_1 на адресу Верховного Суду надійшло клопотання, в якому заявник просить поновити строк на касаційне оскарження судового рішення з посиланням на те, що він не зміг подати касаційну скаргу у визначені законодавством строки у зв`язку з погіршенням стану його здоров`я та перенесеною хворобою. Також заявник зазначає, що має на утриманні трьох дітей, які потребують постійного догляду, а його дружина-інвалід також перебувала на лікуванні, на підтвердження чого надає відповідні докази.

Відповідно до частини першої та другої статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Частиною першою статті 127 ЦПК України передбачено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними.

Перевіривши доводи клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення та додані до нього матеріали, суд вважає, що клопотання підлягає задоволенню, оскільки наведені заявником обставини свідчать про наявність поважних причин пропуску строку на оскарження, що є підставою для його поновлення.

У відкритті касаційного провадження необхідно відмовити з наступних підстав.

Частиною третьою статті 3 ЦПК України визначено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Однією із основних засад судочинства, визначених пунктом 8 частини третьої статті 129 Конституції України, є забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Зі змісту касаційної скарги вбачається, що заявник не погоджується з ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 21 жовтня 2019 року, ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 30 жовтня 2019 року та постановою Хмельницького апеляційного суду від 29 січня 2020 року.

Частиною першою статті 389 ЦПК України визначено, що учасники справи,

а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити

у касаційному порядку, зокрема:

1) рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи

та постанову суду апеляційної інстанції, крім судових рішень, визначених

у частині третій цієї статті;

2) ухвали суду першої інстанції, вказані у пунктах 3, 6-8, 15, 16, 22, 23, 27, 28, 30, 32 частини першої статті 353 цього Кодексу, після їх перегляду

в апеляційному порядку;

Статтею 353 ЦПК України визначено вичерпний перелік ухвал суду першої інстанції, які можуть бути оскаржені в апеляційному порядку окремо від рішення суду.

У вказаному переліку оскаржувані ухвали про відмову у задоволенні заяви про відвід судді та про залишення заяви про відвід судді без розгляду відсутні.

Отже, ухвала Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 21 жовтня 2019 року (про відмову у задоволенні заяви про відвід судді) та ухвала Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 30 жовтня 2019 року (про залишення заяви про відвід судді без розгляду) оскарженню у касаційному порядку не підлягають.

Не може бути предметом перегляду у касаційному порядку і постанова апеляційного суду, прийнята за результатами апеляційного перегляду таких ухвал.

Згідно з пунктом 1 частини другої статті 394 ЦПК України суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

Європейський суд з прав людини зауважує, що спосіб, у який стаття 6 Конвенції застосовується до апеляційних та касаційних судів, має залежати від особливостей процесуального характеру, а також до уваги мають бути взяті норми внутрішнього законодавства та роль касаційних судів у них. Вимоги до прийнятності апеляції з питань права мають бути більш жорсткими ніж для звичайної апеляційної скарги.

З урахуванням особливого характеру ролі Верховного Суду, як касаційного суду, процедура, яка застосовується у Верховному Суді може бути більш формальною (Levages Prestations Services v. France, № 21920/93, § 45, ЄСПЛ, від 23 жовтня 1996 року; Brualla Gomez De La Torre v. Spain, № 26737/95, § 37, 38, ЄСПЛ, від 19 грудня 1997 року).

Враховуючи, що заявником подано касаційну скаргу на судові рішення, що не підлягають касаційному оскарженню, у відкритті касаційного провадження у справі слід відмовити.

Керуючись статтею 129 Конституції України, пунктом 1 частини другої статті 394 ЦПК України,Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 21 жовтня 2019 року, ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 30 жовтня 2019 року та постанову Хмельницького апеляційного суду від 29 січня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування майнової та моральної шкоди.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: Є. В. Коротенко

С. Ю. Бурлаков

А. Ю. Зайцев