Справа № 185/2549/19
Провадження № 2/185/383/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 червня 2020 року м. Павлоград

Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді: Бондаренко В.М.,

за участю секретаря: Данильченко Ю.О.,

позивача: ОСОБА_1 ,

представника позивача: ОСОБА_2 ,

представника відповідача: Селіванова О.А. ,

представника третьої особи: Котенко Н.Я. ,

розглянув у відкритому судовому засіданні у м. Павлограді Дніпропетровської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Павлоградвугілля", третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області, про визнання дій неправомірними та зобов`язання вчинити певні дії, суд, -

В С Т А Н О В И В :

У травні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до ПАТ "ДТЕК Павлоградвугілля», треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ВСП "Шахтоуправління Тернівське" ПАТ "ДТЕК Павлоградвугілля", Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області, про визнання дій неправомірними та зобов`язання вчинити певні дії, в якій просив визнати неправомірними дії відповідача щодо визнання нещасного випадку, який стався з ОСОБА_1 27 листопада 2018 року о 07-00 год. на ВСП "Шахтоуправління Тернівське" ПАТ "ДТЕК Павлоградвугілля" таким, що не пов`язаний з виробництвом; скасувати акт за формою Н-5 від 28 січня 2019 року про проведення розслідування нещасного випадку, що стався з ОСОБА_1 27 листопада 2018 року о 07-00 год. на ВСП "Шахтоуправління Тернівське" ПАТ "ДТЕК Павлоградвугілля"; визнати нещасний випадок, що стався з ОСОБА_1 27 листопада 2018 року о 07-00 год. наВСП "Шахтоуправління Тернівське" ПАТ "ДТЕК Павлоградвугілля" таким, що пов`язаний з виробництвом та скласти акт за формою Н-1 відповідно до Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.11.20111 року № 1232.

В обґрунтування позовної заяви позивач посилався на те, що він працює гірником очисного забою дільниці № 1 з видобутку вугілля наВСП "Шахтоуправління Тернівське" ПАТ "ДТЕК Павлоградвугілля". 27.11.2018 року наприкінці четвертої зміни, близько 07.00 години з ним стався нещасний випадок за таких обставин: позивачу було видано наряд на кріплення 881 сполучення бортового штреку з лавою, наприкінці зміни, для розвороту комбайну УКД-200-250, необхідно було вилучити стійку аркового кріплення на ПК-150, яку вони почали вилучати разом з електрослюсарем підземним. Під час цього вилучення зірвався ланцюг та вдарив позивача сильно по голові з лівого боку, затьмаривши його та пошкодивши казку. Позивач самостійно виїхав на поверхню та звернувся до шахтного медпункту за медичною допомогою, у зв`язку з поганим самопочуттям, та йому була надана перша медична допомога. У подальшому до медпункту прийшли керівник зміни з охорони праці, начальник дільниці та заступник директора по охороні праці, яким позивач розповів обставини нещасного випадку. Для уникнення негативних наслідків, останні попросили позивача вийти на роботу, без оформлення цього випадку. Із шахти, в той же день, швидкою допомогою, його було направлено до КЗ «ПМЛ № 4» ДОР» для подальшого лікування. Проте, позивач відмовився від стаціонарного лікування, так як пообіцяв керівництву приступити до роботи та вийшов у 4-ту зміни того ж дня. Проте, у зв`язку з погіршенням самопочуття він у подальшому не працював, та після вихідного дня, вимушений був 29.11.2018 року звернутися до медичного закладу за допомогою. Позивача було госпіталізовано у КЗ «Павлоградська міська лікарні № 4» ДОР», де він проходив стаціонарне лікування з 29.11.2018 року по 26.12.2018 року та відповідно до епікризу йому було встановлено діагноз: закрита черепно-мозкова травма, струс головного мозку, забої голови, шийного відділу хребта, лівобічний посттравматичний гострий середній отит, гостра припухлуватість зліва, вестібулопатія. 27.12.2018 року позивач звернувся до директора шахти з заявою про розгляд нещасного випадку на виробництві, який стався з ним, а тому була створена комісія на ВСП "Шахтоуправління Тернівське" ПАТ "ДТЕК Павлоградвугілля" по розслідуванню нещасного випадку на виробництві та складений акт за формою Н-5 від 28.01.2019 року про те, що факт травмування не зафіксований, свідки факту травмування відсутні, а тому відповідачем нещасний випадок визнаний таким, що не пов`язаний з виробництвом. У зв`язку з цим, позивач 07.02.20129 року звернувся до Головного управління держпраці у Дніпропетровській області для проведення повторного розслідування нещасного випадку. Проте, листом Управління від 25.02.2019 року № Ф-185-11/04 йому було відмовлено у видачі припису за формою Н-9 на проведення повторного розслідування нещасного випадку. Вважає, що травма, яка була ним отримана під час виконання його трудових обов`язків на робочому місці та призвела для подальшої втрати працездатності більше чим на один день є такою, що пов`язана з виробництвом. А тому, є усі підстави вважати, що нещасний випадок, який трапився з ним 27.11.2018 року о 07.00 годині на ВСП "Шахтоуправління Тернівське" ПАТ "ДТЕК Павлоградвугілля" є таким, що пов`язаний з виробництвом. Окрім того, після отриманої травми, позивача з 26.02.2018 року переведено за станом здоров`я на легшу роботу відповідно до медичного висновку.

Ухвалою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 25 березня 2019 року відкрито провадження у справі та розгляд справи призначено провести в порядку загального позовного провадження.

Не погодившись з позовом, у порядку ст. 178 ЦПК України, представником відповідача було подано відзив на позовну заяву, до змісту якого останній просить відмовити позивачу у задоволенні позовних вимог у повному обсязі, посилаючись на те, що комісія по розслідуванню нещасного випадку не виявила обставин, передбачених пунктом 15 Порядку № 1232, за яким нещасний випадок можна визнати таким, що пов`язаний з виробництвом, так як факт травмування не зафіксований, свідки факту травмування відсутні. Також комісія не встановила факт травмування, так як попередній діагноз відрізнявся від діагнозу зазначеному в епікризі, наданого лікувальним закладом у подальшому, а тому підстави для складання акту за формою Н-1 відсутні.

Представником третьої особи - Управлінням виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області, в порядку ст. 181 ЦПК України, надані письмові пояснення, до змісту яких остатня також просить відмовити позивачу у задоволенні позовних вимог до відповідача з тих підстав, що підприємством ВСП "Шахтоуправління Тернівське" ПАТ "ДТЕК Павлоградвугілля" дотримані Правила внутрішнього трудового розпорядку, ст. 13 Закону України «Про охорону праці», а також Порядок проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, та правомірно складений акт за формою Н-5 від 28.01.2019 року, з висновками комісії про відсутність фіксування факту травмування, свідків та визнання нещасного випадку, який трапився з ОСОБА_1 таким, що не пов`язаний з виробництвом. Крім того згідно висновку про важкість виробничих травм КЗ «ПМЛ № 4» ДОР» № 212 від 23.01.2019 року діагноз потерпілого ОСОБА_1 - забій, гематома скроневої ділянки зліва, який зазначений у акті за формою Н-5 від 28 січня 2019 року відповідно до наказу Міністерства охорони здоров`я України № 370 від 04.07.2007 року не відноситься до числа важких виробничих травм.

Відповідно до клопотання представника позивача від 06.06.2019 року, остання просила змінити склад учасників процесу, виключивши третю особу - ВСП "Шахтоуправління Тернівське" ПАТ "ДТЕК Павлоградвугілля", так як зазначений учасник є структурним підрозділом відповідача - ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля».

Тому, ухвалою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 22 серпня було закрито підготовче провадження та справа призначена до судового розгляду по суті за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Павлоградвугілля", третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області, про визнання дій неправомірними та зобов`язання вчинити певні дії.

Крім того, ухвалою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 22 серпня 2019 року у задоволенні клопотання представника відповідача ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» - Селіванова О.А. про закриття провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Павлоградвугілля", третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області, про визнання дій неправомірними та зобов`язання вчинити певні дії, було відмовлено.

Також ухвалою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 03 червня 2020 року було відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідача ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» - Селіванова О.А. про призначення судової медико-соціальної експертизи для встановлення характеру та ступеня тілесних ушкоджень потерпілого, а також для підтвердження (відсутності) факту отримання травми, яке було заявлено ним під час завершення розгляду справи по суті.

У судовому засіданні позивач, представники сторін, представник третьої особи підтвердили вищевикладені процесуальні позиції.

Свідки зі сторони позивача: ОСОБА_5 , який працював разом з ОСОБА_1 під час нещасного випадку, підтвердив факт травмування позивача за обставин, викладених у позові; дружина позивача ОСОБА_6 підтвердила травмування голови у чоловіка після робочої зміни 27.11.2018 року, з подальшим погіршення його фізичного стану внаслідок травми та госпіталізацією.

Свідки зі сторони відповідача: медпрацівники шахти ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 підтвердили звернення позивача 27.11.2018 року о 9-40 год. за медичною допомогою до медпункту шахти, у зв`язку з забоєм, гематомою м`яких поверхневих частин голови зліва та подальшим транспортуванням до медичного закладу; ОСОБА_11 - заступник директора шахти з охорони праці, та ОСОБА_12 - начальник дільниці шахти, підтвердили обізнаність у нещасному випадку, який стався з позивачем 27.11.2018 року, під час надання йому медичної допомоги, вважаючи, що ступінь тілесних ушкоджень потерпілого не потребувала розслідування нещасного випадку, а також підтвердили висновки комісії щодо складання акту за формою Н-5; інші допитані свідки не були очевидцями подій, які сталися з позивачем.

Суд, вислухавши позивача, представників сторін, представника третьої особи, свідків, вивчивши матеріали цивільної справи, встановив наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 був прийнятий на шахту «Західно-Донбаську» підземним гірничим робітником 3 розряду відповідно до розпорядження № 68-к від 11.05.2006 року, у подальшому працював гірником очисного забою 4 розряду дільниці з видобутку вугілля № 1ВСП «Шахтоуправління Тернівське» ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», а відповідно до розпорядження № 397к від 26.02.2019 року за станом здоров`я був переведений на легшу роботу - підсобним робітником на підрозділ «Адміністративно-побутовий комбінат» з 26.02.2018 року по 11.03.2019 року, на даний час у трудових відносинах з відповідачем не перебуває.

Судом встановлено, що 27 листопада 2018 року о 07-00 годині на ПК-150 881 бортового штреку в районі двигуна приводної станції шахти «Західно-Донбаська» ВСП «Шахтоуправління Тернівське» ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» стався нещасний випадок с ОСОБА_1 .

Обставини, за яких стався нещасний випадок.

26.11.2018 року, у четверту зміну, ОСОБА_1 був виданий наряд на кріплення сполучення 881 бортового штреку з лавою, електрослюсарю підземному ОСОБА_5 був виданий наряд на обслуговування електрообладнання на 881 бортовому штреку. Наприкінці зміни близько о 07-00 годині 27.11.2018 року для розвороту комбайну УКД-200-250 необхідно було вилучити стійку аркового кріплення на ПК-150. ОСОБА_1 вирішив задіяти лебідку ЛГКН, для цього по селекторному зв`язку звернувся до електрослюсаря підземного ОСОБА_5 , який в цей час знаходився на розподільчому пункті 881 бортового штреку. ОСОБА_1 і ОСОБА_5 домовилися, що будуть працювати лебідкою ЛГКН за допомогою світових сигналів. Відстань від поста керування лебідкою до лави складає приблизно 70 метрів. ОСОБА_5 зайняв пост на керування лебідкою ЛГКН та подав сигнал про готовність до роботи. Зі слів ОСОБА_1 , він зачепив стійку аркового кріплення ланцюгом до канату лебідки, відійшов до монтажного борта 881 бортового штреку за ремонтиною випереджувального кріплення перед двигуном привідної станції. Потім подав команду світовим сигналом ОСОБА_5 на включення лебідки ЛГКН. При натягуванні канату стійка аркового кріплення нахилилася і ланцюг з неї злетів, зі слів ОСОБА_1 , в цей час він відчув удар по голові, але не зрозумів, чим його вдарило. Відчув запаморочення, свідомість не залишав, допомогу не викликав та самостійно прийшов на посадочний майданчик, так як зміна закінчувалась. Вже на поверхні, о 9-40 годині звернувся до медпункту.

У судовому засіданні свідок ОСОБА_5 , який разом с ОСОБА_1 знаходився у бортовому штреку, де вони сумісно виконували надані наряди, підтвердив, як обставини нещасного випадку, так і наслідки травмування позивача у вигляді забою голови зліва.

Як вбачається з амбулаторного журналу та журналу запису звернень про невідкладну медичну допомогу медичного пункту поверхні шахти «Західно-Донбаська» ВСП «Шахтоуправління Тернівське» ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» о 9-40 годин медпрацівниками медпункту шахти була надана невідкладна допомога ОСОБА_1 , у зв`язку зі скаргами на біль в області скроневої частини голови зліва, нудоти, голово кружіння. Була зафіксована виробнича травма, з попереднім діагнозом - забій, гематома м`яких поверхневих частин голови зліва. У подальшому бригадою РПГ був доставлений до травпункту КЗ «ПМЛ № 4» ДОР».

Із висновку КЗ «ПМЛ № 4» ДОР» № 212 від 23.01.2019 року вбачається, що потерпілий ОСОБА_1 поступив до медичного закладу 27.11.2018 року о 11-45 годин з попереднім діагнозом: забій, гематома скроневої ділянки зліва. Від лікарняного листа хворий відмовився. Алкотест № 896 від 27 листопада 2018 року негативний.

Як встановлено в судовому засіданні, під час надання ОСОБА_1 у медпункті поверхні шахти «Західно-Донбаська» ВСП «Шахтоуправління Тернівське» ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» першої медичної допомоги, потерпілий надавав пояснення ОСОБА_11 - заступнику директора шахти з охорони праці, який у подальшому став головою комісії з розслідування нещасного випадку та ОСОБА_12 - начальнику дільниці шахти, у подальшому члену комісії з розслідування нещасного випадку, про обставини нещасного випадку, так як медичними працівниками було повідомлено диспетчера шахти про нещасний випадок, який стався з ОСОБА_1 .

Допитані в якості свідків вищезазначені посадові особи у судовому засіданні підтвердили те, що 27.11.2018 року мали розмову з потерпілим про обставини нещасного випадку, проте, дійшли до висновку, що ступінь тяжкості травмування не дають підстав для ініціювання проведення розслідування нещасного випадку, який трапився з потерпілим, крім того, не заперечували того факту, що просили потерпілого приступити до виконання своїх трудових обов`язків у наступну зміну.

У судовому засіданні медпрацівник шахти, свідок ОСОБА_7 , підтвердила, що супроводжувала ОСОБА_1 до медичного закладу, та в подальшому повідомила медичний пункт шахти про встановлений попередній діагноз у потерпілого, проте, у подальшому, при допуску ОСОБА_1 до виконання професійних підземних робіт, останнього медперсонал шахти не оглядав.

Тому, потерпілий був допущений до виконання своїх трудових обов`язків того ж дня 27.11.2018 року у четверту зміну, проте, стан його здоров`я погіршувався, він не працював у лаві, а наступний день, 28.11.2018 року, був вихідним днем у позивача.

29.11.2018 року ОСОБА_1 звернувся у КЗ «Павлоградська міська лікарні № 4» ДОР», куди був у подальшому госпіталізований та проходив стаціонарне лікування з 29.11.2018 року по 26.12.2018 року.

Відповідно до епікризу КЗ «Павлоградська міська лікарні № 4» ДОР» позивачу було встановлено діагноз: закрита черепно-мозкова травма, струс головного мозку, забої голови, шийного відділу хребта, лівобічний посттравматичний гострий середній отит, гостра припухлуватість зліва, вестібулопатія.

27.12.2018 року позивач звернувся до директора шахти з заявою про розгляд нещасного випадку на виробництві, який стався з ним 27.11.2018 року, а тому була створена комісія на ВСП "Шахтоуправління Тернівське" ПАТ "ДТЕК Павлоградвугілля" по розслідуванню нещасного випадку на виробництві та складений акт за формою Н-5 від 28.01.2019 року про те, що факт травмування не зафіксований, свідки факту травмування відсутні, а тому нещасний випадок визнаний таким, що не пов`язаний з виробництвом, а також комісією зроблені припущення щодо не виключення травмування ОСОБА_1 у побуті з 28.11.2018 року по 29.11.2018 року.

Крім того, 07.02.20129 року позивач звернувся до Головного управління держпраці у Дніпропетровській області для проведення повторного розслідування нещасного випадку, але листом Управління від 25.02.2019 року № Ф-185-11/04 йому було відмовлено у видачі припису за формою Н-9 на проведення повторного розслідування нещасного випадку.

Проте, із зазначеними висновками комісії по розслідуванню нещасного випадку на виробництві, суд не погоджується, так як хронологія подій та їх послідовність, встановлених у судовому засіданні на підставі показів свідків та письмових матеріалів справи прямо вказують на те, що із ОСОБА_1 27листопада 2018 року трапився нещасний випадок, який пов`язаний з виробництвом, в результаті чого він отримав травму з попереднім візуальним діагнозом: забій, гематома м`яких поверхневих частин голови зліва та після детального професійного обстеження: закрита черепно-мозкова травма, струс головного мозку, забої голови, шийного відділу хребта, лівобічний посттравматичний гострий середній отит, гостра припухлуватість зліва, вестібулопатія, а тому останній має право на отримання акту за формою Н-1 про нещасний випадок на виробництві, що стався з ОСОБА_1 27 листопада 2018 року о 07-00 год. на ВСП "Шахтоуправління Тернівське" Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Павлоградвугілля".

Положенням частин 1 статей 3, 46 Конституції України встановлено, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканість і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Громадяни мають право на соціальний захист, що включає право на забезпечення їх у разі повної, часткової або тимчасової втрати працездатності, годувальника, безробіття з незалежних від них обставин, а також у старості та в інших випадках, передбачених законом.

Статтею 55 Конституції України визначено, що права і свободи громадянина захищаються судом.

Відповідно до ст. 171 КЗпП України власник або уповноважений ним орган повинен проводити розслідування та вести облік нещасник випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві відповідно до порядку, встановленого Кабінетом Міністрів України.

За змістом статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до статті 22 Закону України «Про охорону праці», роботодавець повинен організувати розслідування і вести облік нещасник випадків, професійних захворювань і аварій відповідно до положення, що затверджується Кабінетом Міністрів України за погодженням з всеукраїнським об`єднанням профспілок. За підсумками розслідування нещасного випадку, професійного захворювання і аварії роботодавець складає акт про нещасний випадок за встановленою формою, один примірник якого він зобов`язаний видати потерпілому або іншій заінтересованій особі не пізніше трьох днів з моменту закінчення розслідування. У разі відмови роботодавця скласти акт про нещасний випадок чи незгоди потерпілого з його змістом, питання вирішується посадовою особою органу державного нагляду за охороною праці, рішення якої є обов`язковим для роботодавця. Рішення посадової особи органу державного нагляду за охороною праці може бути оскаржене в судовому порядку.

Процедура проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій, що сталися з працівниками на підприємствах, в установах та організаціях незалежно від форм власності або в їх філіях, представництвах, інших відокремлених підрозділах, визначена та регулюється Порядком проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 30.11.2011 року № 1232 (далі Порядок).

У разі незгоди потерпілого або особи, яка представляє його інтереси, зі змістом акта за формою Н-5 або формою НПВ чи незгоди з висновком розслідування про обставини та причини нещасного випадку рішення комісії може бути оскаржено до суду.

Вказані висновки узгоджуються з правовою позицією, викладеною у постанові Верховного Суду України в постанові від 17 квітня 2013 року у справі № 6-29цс13.

Судом установлено, що позовні вимоги позивача фактично зводяться до оспорювання рішення комісії з розслідування нещасного випадку, яке міститься в затвердженому акті за формою Н-5, складеному за наслідками розслідування нещасного випадку, що трапився з потерпілим 27 листопада 2018 року, та зобов`язання роботодавця скласти акт за формою Н-1.

Відповідно до п. 4, 5 Порядку потерпілий або працівник, який виявив нещасний випадок, гостре професійне захворювання (отруєння), чи інша особа - свідок нещасного випадку повинні вжити всіх можливих заходів, необхідних для надання допомоги потерпілому та негайно повідомити про нещасний випадок безпосередньому керівникові робіт, службі охорони праці підприємства (установи, організації) або іншій уповноваженій особі підприємства (установи, організації).

Безпосередній керівник робіт чи інша уповноважена особа підприємства (установи, організації) зобов`язані:

терміново організувати надання першої до медичної допомоги потерпілому та забезпечити у разі потреби його направлення до закладу охорони здоров`я;

негайно повідомити роботодавцеві про те, що сталося;

зберегти до прибуття комісії з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, гострого професійного захворювання (отруєння) обстановку на робочому місці, машини, механізми, обладнання, устаткування у такому стані, в якому вони були на момент нещасного випадку, якщо це не загрожує життю та здоров`ю інших працівників і не призведе до більш тяжких наслідків або порушення виробничих процесів.

Згідно із пунктом 7 Порядку, розслідування проводиться у разі виникнення нещасного випадку, а саме обмеженої в часі події або раптового впливу на працівника небезпечного виробничого фактору чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов`язків, внаслідок яких зафіксовано шкоду здоров`ю, зокрема від одержання поранення, травми, у тому числі внаслідок тілесних ушкоджень, які призвели до втрати працівником працездатності на один робочий день чи більше.

Отже, у разі виявлення нещасного випадку, уповноважена особа підприємства зобов`язана вжити відповідні заходи до прибуття комісії з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку.

Проте, зазначені вимоги, посадовими особами, які дізналися про нещасний випадок, який стався з позивачем в той же день, з проміжком часу у 2 години 40 хвилин, виконані не були, та, як наслідок, роботодавцем не було організовано вчасно розслідування нещасного випадку та не вжито усіх необхідних заходів для встановлення причин та обставин настання нещасного випадку.

Відповідно до пункту 14 Порядку, комісія з розслідування нещасного випадку зобов`язана протягом трьох робочих днів з моменту її утворення: обстежити місце настання нещасного випадку, одержати письмові пояснення потерпілого, якщо це можливо, опитати осіб свідків нещасного випадку та причетних до нього осіб; визначити відповідність умов праці та її безпеки вимогам законодавства про охорону праці; з`ясувати обставини і причини настання нещасного випадку; вивчити первинну медичну документацію (журнал реєстрації травматологічного пункту лікувально - профілактичного закладу, звернення потерпілого до медичного пункту або медико санітарної частини підприємства, амбулаторну карту та історію хвороби потерпілого, документації відділу кадрів, відділу (служби) охорони праці тощо); визначити чи пов`язаний чи не пов`язаний нещасний випадок з виробництвом; установити осіб, які допустили порушення вимог законодавства про охорону праці, а також розробити план заходів щодо запобігання подібним нещасним випадкам; скласти у п`яти примірниках акт проведення розслідування нещасного випадку за формою Н-5 згідно з додатком 3 та акт про нещасний випадок, пов`язаний з виробництвом, за формою Н-1 згідно з додатком 4 (у разі, коли нещасний випадок визнано таким, що пов`язаний з виробництвом) і передати їх роботодавцеві для затвердження. У разі, коли нещасний випадок визнаний комісією таким, що не пов`язаний з виробництвом, складається акт за формою Н-5.

Таким чином, комісія із спеціального розслідування має повноваження щодо з`ясування усіх обставин та причин нещасного випадку, встановлює за результатами розслідування: чи пов`язаний нещасний випадок із виробництвом, чи - ні, складає відповідні акти.

Проте, висновки комісії про те, що факт травмування не зафіксований та відсутні свідки факту травмування, носить поверхневий характер та такий, що не відповідає дійсним обставинам справи.

Інші доводи представника відповідача зводяться до переоцінки доказів отриманих в ході розгляду справу.

Відповідно до ст. 89 ЦПК України виключне право оцінки доказів належить суду, який має оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному повному та об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суді, та відмінності, які існують у держава-учасницях, з огляду на положення законодавства,традиції,юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо надання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки з огляду на конкретні обставини справи (Проніна проти України, № 63566/00 § 23, ЄСПЛ від 18 липня 2006 року).

З огляду на викладене, вважаю, що позовні вимоги ОСОБА_1 до ПАТ "ДТЕК Павлоградвугілля", третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області, про визнання дій неправомірними та зобов`язання вчинити певні дії підлягають задоволенню у повному обсязі.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 89, 141, 259, 263 - 265, 352, 354, 355 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Павлоградвугілля", третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області, про визнання дій неправомірними та зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити.

Визнати неправомірними дії Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Павлоградвугілля" щодо визнання нещасного випадку, який стався з ОСОБА_1 27 листопада 2018 року о 07-00 год. на ВСП "Шахтоуправління Тернівське" Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Павлоградвугілля" таким, що не пов`язаний з виробництвом.

Скасувати акт за формою Н-5 від 28 січня 2019 року, затверджений директором ВСП "Шахтоуправління Тернівське" Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Павлоградвугілля" ОСОБА_13 , про проведення розслідування нещасного випадку, що стався з ОСОБА_1 27 листопада 2018 року о 07-00 год. на ВСП "Шахтоуправління Тернівське" Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Павлоградвугілля".

Визнати нещасний випадок, що стався з ОСОБА_1 27 листопада 2018 року о 07-00 год. наВСП "Шахтоуправління Тернівське" Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Павлоградвугілля" таким, що пов`язаний з виробництвом.

Зобов`язати Приватне акціонерне товариство "ДТЕК Павлоградвугілля" скласти акт за формою Н-1 про нещасний випадок на виробництві, що стався з ОСОБА_1 27 листопада 2018 року о 07-00 год. на ВСП "Шахтоуправління Тернівське" Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Павлоградвугілля".

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення або складення, а учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - з дня вручення йому повного рішення суду.

Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до п.п. 15.5 п. 15 ч. 1 розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи через Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Згідно пункту 3 Прикінцевих положень ЦПК України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

Повний текст рішення складено 12 червня 2020 року.

Суддя В.М. Бондаренко