Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"30" вересня 2020 р. м. Київ

Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

Головуючого судді - САВЛУК Т.В.

за участі секретаря Бурячек О.В.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

представник позивача - адвокат Содоль А.М.,

відповідач - ОСОБА_2 ,

представник відповідача - адвокат Василюк А.П.,

третя особа - не з`явилася

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва, в залі суду, в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Служба у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної у місті Києві державної адміністрації про встановлення способу участі у вихованні та спілкуванні з малолітньою дитиною,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 з вимогами «встановити ОСОБА_1 , наступний спосіб участі у спілкуванні та вихованні малолітніх дітей - доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та доньки - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме:

-перебування неповнолітніх дітей- доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та доньки - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , разом з батьком ОСОБА_1 за місцем його проживання з 08:00 год четверга по 10:00 год неділі, першого та третього тижня місяця;

-перебування неповнолітніх дітей- доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та доньки - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , разом з батьком ОСОБА_1 за місцем його проживання з 10:00 год неділі по 09:30 год вівторка наступного тижня, кожного другого та четвертого тижня місяця;

-на зимові свята та канікули неповнолітніх дітей- доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та доньки - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , перебувають разом з батьком ОСОБА_1 за місцем його проживання з 10:00 год 03 січня по 18:00 год 10 січня, кожного року;

-в літку з метою оздоровлення на відпочинку неповнолітні діти- донька ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та донька - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , перебувають разом з батьком ОСОБА_1 за місцем його проживання, відпочинку та оздоровлення з 10600 год 15 червня по 18:00 год 01 липня та з 10:00 год 15 липня по 18:00 год 15 серпня кожного року;

-на день народження батька, неповнолітні діти- донька ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та донька - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , перебувають разом з батьком ОСОБА_1 , а саме: з 10:00 год до 18:00 год 16 червня кожного року;

-на день народження бабусі ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , неповнолітні діти- донька ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та донька - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , перебувають разом з батьком ОСОБА_1 з 13:30 год до 20:00 год 27 квітня кожного року;

-у дні народження дітей, неповнолітні діти- донька ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та донька - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , перебувають разом з батьком ОСОБА_1 з 13:30 год до 20:00 год 17 січня та 14 червня кожного парного року;

-на день батька, неповнолітні діти- донька ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та донька - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , перебувають разом з батьком ОСОБА_1 з 10:00 год по 20600 год кожну третю неділю червня кожного року;

-зобов`язати мати дітей ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 не чинити перешкод к спілкуванні з дітьми та передавати неповнолітніх дітей- доньку ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та доньку - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за місцем свого проживання, їх батьку ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 у наступні години та дні:

-з 08:00 год четверга по 10:00 неділі, першого та третього тижня місяця;

-з 10:00 год неділі по 08:30 вівторка наступного тижня кожного другого та четвертого тижня місяця;

-з 10:00 год 03 січня по 18:00 10 січня, кожного року;

-з 10600 год 15 червня по 18:00 год 01 липня та з 10:00 год 15 липня по 18:00 год 15 серпня кожного року;

-з 10:00 год до 18:00 год 16 червня кожного року;

-з 13:30 год до 20:00 год 27 квітня кожного року;

-з 13:30 год до 20:00 год 17 січня та 14 червня кожного парного року;

-з 10:00 год по 20:00 год кожну третю неділю червня кожного року.

-встановити, що батько ОСОБА_1 забирає дітей від місця проживання їх з матір`ю та привозить дітей до місця проживання матері;

-встановити, що батько ОСОБА_1 та мати ОСОБА_2 зобов`язанні письмово повідомляти один одного про зміну свого місця проживання за п`ять днів але не пізніше через два дні після такої зміни;

-у випадку хвороби дітей або однієї з них, той з батьків з ким проживає дитина на час хвороби за вимогою іншого зобов`язаний надати усю інформацію що стосується хвороби, лікування а також пред`являє усі необхідні медичні документи та довідки що передбачені чинним законодавством або їх копії з оглядом оригіналів»

09 січня 2020 року Дніпровським районним судом м. Києва постановлено ухвалу про відкриття провадження у справі та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з викликом (повідомленням) сторін.

07 лютого 2020 року Дніпровським районним судом м. Києва постановлено ухвалу про витребування доказів.

Зобов`язано Орган опіки та піклування Дніпровської районної державної адміністрації м. Києва, на виконання вимог ст. 19 Сімейного кодексу України, надати письмовий висновок щодо визначення ОСОБА_1 способи участі у вихованні та спілкуванні з дітьми - ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , які проживають з матір`ю за адресою: АДРЕСА_1 .

05 червня 2020 року Дніпровським районним судом м. Києва постановлено ухвалу, якою заяву про зміну предмету позову, подана до суду представником позивача - адвокатом Содоль А.М. 05 червня 2020 року вх.№34420/1), повернуто суб`єкту звернення.

Згідно з частин 1-2 ст. 174 ЦПК України, при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом.

Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

16 червня 2020 року відповідач ОСОБА_2 подала відзив на позовну заяву з викладенням своїх міркувань по суті предмету позову з посиланням на норми чинного законодавства, які регулюють спірні правовідносини.

У відповідності до ч.8 ст.279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться.

Позивач та представник позивача - адвокат Содоль А.М. в судовому засіданні підтримали позовні вимоги, просили їх задовольнити в повному обсязі з підстав, викладених у позовній заяві, та на підставі наявних у справі доказів, додатково пояснили, що з 13 лютого 2015 року сторони перебували в зареєстрованому шлюбі, від шлюбу мають дітей- доньку ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та доньку - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 15 жовтня 2019 року шлюб між сторонами розірвано, після припинення шлюбу діти залишилися проживати разом з матір`ю, однак відповідач одноособово змінила місце проживання дітей без погодження позивача, відповідач обмежує спілкування позивача з дітьми, влаштовує скандали при дітях, маніпулює дітьми та налаштовує їх проти позивача, такі неправомірні дії відповідача призводять до порушення взаємовідносин дітей з батьком, порушення їх законних прав та інтересів на рівні спілкування з батьками.

Відповідач та представник відповідача адвокат Василюк А.П. в судовому засіданні підтримали висновок Органу опіки та піклування Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації щодо участі батька у вихованні дітей - доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та доньки - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатково пояснили, що відповідач ніколи не чинила позивачу жодних перешкод у спілкуванню з доньками, участі у їх вихованні тощо, позивач завжди має можливість побачити дітей, провести з ними час за місцем свого проживання або в іншому місці на його власний розсуд, на час дії карантину діти тривалий час проживали саме у позивача в приватному будинку, маючи можливість проводити час на свіжому повітрі, що є корисним для дітей, позивач за бажанням відвідує свята в навчальних закладах, які відвідують діти, цікавиться життям дітей.

Третя особа Служби у справах дітей Дніпровської районної у місті Києві державної адміністрації, в судове засідання не з`явилася, подала клопотання про розгляд справи за відсутністю представника, та просили прийняти рішення у справі в найкращих інтересах дітей.

Таким чином, розглянувши подані позивачем документи, з`ясувавши фактичні обставини справи, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд прийшов до висновку, що надані позивачем докази та повідомлені ним обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, є достатніми для прийняття рішення у справі в порядку спрощеного позовного провадження з викликом у судове засідання сторін, як це передбачено ст. 279 ЦПК України.

Суд у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін, дослідивши письмові докази, наявні в матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків.

Судом встановлено, що з 13 лютого 2015 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 перебували у зареєстрованому шлюбі, що підтверджується свідоцтвом про шлюб.

Під час перебування у шлюбі у подружжя народились діти - донька ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та донька - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження дітей.

На підставі рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 15 жовтня 2019 року шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 розірвано.

Декларація прав дитини, проголошена Генеральною Асамблеєю ООН 20 листопада 1959 року, як принципове положення визначила, що дитина повинна зростати в умовах турботи.

Відповідно до ст. 3 Конвенції про права дитини в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.

Згідно до вимог ст. 18 Конвенції про права дитини, батьки несуть основну відповідальність за виховання дитини. Найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування.

Згідно із ст. 1 Закону України «Про охорону дитинства» контакт з дитиною - це реалізація матір`ю, батьком, іншими членами сім`ї та родичами, у тому числі тими, з якими дитина не проживає, права на спілкування з дитиною, побачення зазначених осіб з дитиною, а також надання їм інформації про дитину або дитині про таких осіб, якщо це не суперечить інтересам дитини.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 10 Закону України «Про охорону дитинства» держава здійснює захист дитини від усіх форм фізичного і психічного насильства, образи, недбалого і жорстокого поводження з нею у тому числі з боку батьків або осіб, які їх замінюють.

У ст. 11 Закону України «Про охорону дитинства» зазначено, що сім`я є природним середовищем для фізичного, духовного, інтелектуального, культурного, соціального розвитку дитини, її матеріального забезпечення і несе відповідальність за створення належних умов для цього.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 15 Закону України «Про охорону дитинства» дитина, яка проживає окремо від батьків або одного з них, має право на підтримання з ними регулярних особистих стосунків і прямих контактів. Батьки, які проживають окремо від дитини, зобов`язані брати участь у її вихованні і мають право спілкуватися з нею, якщо судом визнано, що таке спілкування не перешкоджатиме нормальному вихованню дитини.

За нормою ч. 2 ст. 16 Закону України «Про охорону дитинства» батьки, інші члени сім`ї та родичі, зокрема ті, які проживають у різних державах, не повинні перешкоджати одне одному реалізувати право дитини на контакт з ними, зобов`язані гарантувати повернення дитини до місця її постійного проживання після реалізації нею права на контакт, не допускати неправомірної зміни її місця проживання.

За приписами ч. 8, 9 ст. 7 Сімейного кодексу України регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини, непрацездатних членів сім`ї. Сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства.

Відповідно до ст. 141 Сімейного кодексу України мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебувають вони у шлюбі між собою.

Статтею 153 Сімейного кодексу України передбачено, що мати, батько та дитина мають право на безперешкодне спілкування між собою, крім випадків, коли це право обмежене законом. Дитина, яка розлучена з одним із батьків чи обома батьками, має право регулярно підтримувати особисті стосунки й прямі контакти з обома батьками, крім випадків, коли це суперечить найвищим інтересам дитини.

Згідно приписів ст. 157 Сімейного кодексу України, питання виховання дитини вирішується батьками спільно. Той із батьків, хто проживає окремо від дитини, зобов`язаний брати участь у її вихованні і має право на особисте спілкування з нею. Той з батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати тому з батьків, хто проживає окремо, спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини.

Статтею 158 Сімейного кодексу України передбачено, що за заявою матері, батька дитини орган опіки та піклування визначає способи участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею того з батьків, хто проживає окремо від неї. Рішення про це орган опіки та піклування постановляє на підставі вивчення умов життя батьків, їхнього ставлення до дитини, інших обставин, що мають істотне значення. Рішення органу опіки та піклування є обов`язковим до виконання. Особа, яка ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, зобов`язана відшкодувати матеріальну та моральну шкоду, завдану тому з батьків, хто проживає окремо від дитини.

Згідно висновку Органу опіки та піклування Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації щодо участі батька у вихованні малолітньої дитини (протокол засідання Комісії №10 від 10 червня 2020 року), визначено участь батька ОСОБА_1 у вихованні малолітніх дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у формі спілкування з малолітніми доньками першого та третього тижня місяця з 16-00 години п`ятниці до 16-00 години неділі, на зимові канікули з 10-00 години 03 січня до 18-00 години 10 січня кожного року, влітку з 10-00 години 15 червня до 18-00 години 01 липня, та з 10-00 години 15 липня до 18-00 години 15 серпня кожного року, на день народження батька з 10-00 години до 18-00 години 16 серпня кожного року, на день народження бабусі ОСОБА_6 з 13-00 години до 20-00 години 27 квітня кожного року, у дні народження дітей з 13-30 години до 20-00 години 17 січня та 14 червня кожного парного року, на день батька кожної третьої неділі червня з 10-00 години до 20-00 години кожного року.

Батько та дитина мають право на безперешкодне спілкування, проживаючи окремо від дитини, батько зобов`язаний брати участь у її вихованні, має право на особисте спілкування з дитиною, спір щодо участі у вихованні дитини батька, який проживає окремо від неї, вирішується судом із визначенням способу такої участі, місця та часу їх спілкування, з урахуванням віку, стану здоров`я дитини, поведінки батьків, а також інших обставин, що мають істотне значення (ст. ст. 153, 157, 159 Сімейного кодексу України).

В судовому засіданні позивач наполягав на тому, що на даний час діти проживають разом з матір`ю, він має бажання спілкуватись з дітьми, приймати активну участь у їх вихованні та проведення дозвілля без присутності матері, вважає, що його спілкування з дітьми на одинці буде більш сприяти його порозумінню з дітьми.

Відповідач наголосила, що в цілому не заперечує проти спілкування позивача з дітьми, однак сторони в зв`язку з особистими неприязними стосунками самостійно не можуть дійти згоди щодо порядку та способів участі батька у вихованні дітей, адже позивач бажає спілкуватися із дитиною за тим графіком, який визначений в позовних вимогах, в той час як відповідач частково не погоджується із таким порядком спілкування.

Аналізуючи у справі докази у їх сукупності, враховуючи характер спірних правовідносин, судом встановлено, що при відсутності відповідного судового рішення позивач фактично позбавлений можливості мати відповідні докази, що порушують права позивача, як батька, на спілкування з дітьми, оскільки не має права на звернення до виконавчої служби з питання контролю за додержання відповідачем умов вказаного рішення, в той же час судом не встановлено наявність негативного впливу позивача на дітей, а також будь-яких його дій всупереч інтересам дітей. Обставин, які б унеможливлювали спілкування позивача з малолітніми дітьми чи обставин, які б свідчили, що таке спілкування не відповідає інтересам дітей, в судовому засіданні не встановлено. Відповідачем також не надано доказів цього.

Оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд приходить до висновку, що між сторонами у справі виникли непорозуміння та неприязні стосунки, які носять особистий характер, у зв`язку з даними обставинами загострились взаємовідносин між сторонами, така ситуація в їх особистих відносинах не дає можливості мирним шляхом вирішити питання про визначення порядку спілкування з дітьми, який мав би влаштовувати кожну із сторін по справі, що зумовлює вирішення даного питання в судовому порядку, в межах заявлених позовних вимог, оскільки саме такий спосіб захистити право на спілкування та виховання дитини визначений сімейним законодавством у разі порушення його з боку іншого з батьків дитини.

Як встановлено частинами 1, 2 ст. 159 Сімейного кодексу України, суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування, з урахуванням віку, стану здоров`я дитини, поведінки батьків, а також інших обставин, що мають істотне значення. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи.

Разом з тим, суд вважає, що обраний позивачем спосіб його участі у вихованні та спілкуванні з доньками не відповідає можливостям дітей в повній мірі сприйняти спілкування кожного з батьків та отримати від цього достатню кількість виховних закладів кожного з них в такий спосіб, який забезпечить участь кожного з батьків в процесі навчання, додаткових заняттях, спілкуванні поза годинами навчального процесу, оскільки батьки дітей проживають окремо, ОСОБА_5 навчається у спеціалізованій школі І-ІІІ ступенів м. Києва з поглибленням вивченням англійської мови № 137, а донька - ОСОБА_4 відвідує дошкільний навчальний заклад № 452, за місцем проживання матері, діти відвідують гуртки поза межами навчальних закладів, мають різні графік навчання, тому визначений позивачем графік спілкування з дітьми неузгоджений із зайняттям дітей в навчальному процесі та відвідування додаткових занять.

Зважаючи на викладене, суд, з урахуванням інтересів дітей, їх віку, поведінки батьків, між якими немає порозуміння, що може негативно вплинути на розвиток дітей, а також психічний та фізичний стан малолітніх дітей, вважає за можливе визначити ОСОБА_9 , як спосіб участі у спілкуванні та вихованні малолітніх дітей - донька ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та доньки - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступний графік спілкування: першого та третього тижня місяця з 16-00 години п`ятниці до 16-00 години неділі, на зимові канікули з 10-00 години 03 січня до 18-00 години 10 січня кожного року, влітку з 10-00 години 15 червня до 18-00 години 01 липня, та з 10-00 години 15 липня до 18-00 години 15 серпня кожного року, на день народження батька з 10-00 години до 18-00 години 16 серпня кожного року, на день народження бабусі ОСОБА_6 з 13-00 години до 20-00 години 27 квітня кожного року, у дні народження дітей з 13-30 години до 20-00 години 17 січня та 14 червня кожного парного року, на день батька кожної третьої неділі червня з 10-00 години до 20-00 години кожного року, що в цілому відповідає прийнятому з цього питання висновку Органу опіки та піклування Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації щодо участі у вихованні малолітньої дитини (протокол засідання Комісії №10 від 10 червня 2020 року), який є чинним, у встановленому порядку прийняте рішення сторонами спору не оскаржувалось.

Як передбачено ч.2 ст. 18 Сімейного кодексу України, суд застосовує способи захисту, які встановлені законом або домовленістю (договором) сторін. Способами захисту сімейних прав та інтересів зокрема: встановлення правовідношення; примусове виконання добровільно не виконаного обов`язку; припинення правовідношення, а також його анулювання; припинення дій, які порушують сімейні права; відновлення правовідношення, яке існувало до порушення права; відшкодування матеріальної та моральної шкоди, якщо це передбачено цим Кодексом або договором; зміна правовідношення; визнання незаконним рішень, дій чи бездіяльність органів державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб.

Враховуючи, що між сторонами у справі, в межах даного спору, виникли відносини, які регулюються сімейним законодавством України, при цьому позивачем визначено спосіб захисту порушеного права шляхом визначення порядку спілкування з малолітніми дітьми, тому за наявності встановлених судом обставин, які підтверджують порушення прав позивача, як батька, на вільне спілкування з малолітніми дітьми та прийняття участі у їх вихованні, які не було усунуто відповідачем після отримання висновку Органу опіки та піклування Дніпровської районної у місті Києві державної адміністрації, яким визначено порядок участі батька у вихованні дітей, є підстави для вирішення питання про відновлення порушених прав батька шляхом зобов`язання відповідача не чинити перешкод позивачу у спілкуванні з малолітніми дітьми - доньки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та доньки - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в межах визначеного рішенням суду графіку спілкування батька з дітьми, та шляхом обмеження спілкування батька з дітьми особисто засобами телефонного, поштового, електронного та іншого засобу зв`язку, що не передбачають безпосереднього фізичного спілкування між батьком та дітьми.

Відповідно до ст.2 Цивільного процесуального кодексу України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до статі 5 Цивільного процесуального кодексу України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Відповідно до ст. 89 Цивільного процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Служба у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної у місті Києві державної адміністрації про встановлення способу участі у вихованні та спілкуванні з малолітньою дитиною, підлягає задоволенню частково.

Враховуючи викладене та керуючись ст. ст.19, 141, 157, 158, 159 Сімейного кодексу України, ст.15 Закону України «Про охорону дитинства», ст. ст.2, 4, 12, 76-81, 89, 133, 141, 206, 259, 263-265, 273, 354, 355 Цивільного процесуального кодексу України суд, -

у х в а л и в:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Служба у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної у місті Києві державної адміністрації про встановлення способу участі у вихованні та спілкуванні з малолітньою дитиною, - задовольнити частково.

Визначити ОСОБА_1 спосіб участі у спілкуванні з малолітніми дітьми - донькою ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та донькою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , шляхом встановлення наступного графіку зустрічей батька з дітьми: першого та третього тижня місяця з 16.00 години п`ятниці до 16.00 години неділі; на зимові канікули з 10.00 години 03 січня до 18.00 години 10 січня кожного року; влітку з 10.00 години 15 червня до 18.00 години 01 липня та з 10.00 години 15 липня до 18.00 години 15 серпня кожного року; на день народження батька з ІНФОРМАЦІЯ_6 до 18.00 години 16 червня кожного року; на день народження бабусі ОСОБА_6 з 13.00 години до 20.00 години 27 квітня кожного року; у дні народження дітей з 13.30 години до 20.00 години 17 січня та 14 червня кожного парного року, на день батька кожної третьої неділі червня з 10.00 години до 20.00 години кожного року.

Зобов`язати ОСОБА_2 не чинити перешкод ОСОБА_1 у спілкуванні з малолітніми дітьми - донькою ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та донькою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в межах визначеного за рішенням суду графіку спілкування батька з дітьми.

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , реєстраційний номер платника податку - НОМЕР_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , реєстраційний номер платника податку - НОМЕР_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до положень ч.1 та ч.2 ст.354 Цивільного процесуального кодексу України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до п.15.5 Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України в редакції Закону №2147-VІІІ від 03.10.2017 року, апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

С у д д я