Справа № 362/6608/19
Провадження № 2/362/945/20
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
26 травня 2020 року Васильківський міськрайонний суд Київської області в складі:
головуючого - судді Кравченко Л.М.,
за участі секретаря судового засідання - Яренко Н.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Василькові Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ житлового будинку внатурі як об`єкта права спільної часткової власності,-
Позивач звернувся до суду з вказаним позовом, в якому просить суд поділити в натурі житловий будинок АДРЕСА_1 , загальна площа 123,5 кв.м., житлова площа 85,6 кв.м., шляхом виділення та визнання права особистої приватної власності за ОСОБА_1 на самостійний об`єкт нерухомого майна №1 частка житлового будинку з надвірними будівлями і спорудами в складі: приміщення І площа 5.0 кв.м., приміщення 1-1 площею 6.8 кв.м., приміщення 1-2 площею 17.0 кв.м., приміщення 1-3 площею 11.0 кв.м., приміщення 1-4 15.2 кв.м., приміщення 1-5 площею 8.4 кв.м., загальна площа 63.4 кв.м., житлова площа 43.2 кв.м., що складають 9/19 часток житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , припинивши право спільної часткової власності на об`єкт нерухомості за адресою: АДРЕСА_1 .
Позов обґрунтовує тим, що починаючи з 1988 року житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 , був розділений на дві окремі квартири та належить на праві спільної часткової власності ОСОБА_1 в розмірі 9/19 часток та ОСОБА_2 в розмірі 10/19 часток. Поділ житлового будинку, побутових житлових споруд в натурі необхідний позивачу для окремого використання належної частини власності, створення можливостей для окремого розпорядження власністю та усунення будь-яких суперечностей із цього питання в майбутньому.
Позивач та його представник в судове засідання не з`явились, представник позивача подав до суду заяву про розгляд справив їх відсутності, позов підтримує з підстав, зазначених у позовній заяві, просить його задовольнити.
Оскільки отримана судом інформація не дала можливості встановити зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи відповідача, суд відповідно до вимог частини десятої статті 187 ЦПК України здійснив виклик відповідача через оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України.
Враховуючи, що відповідач, який був належним чином повідомлений про місце, день і час розгляду справи через оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України, не прибув в судове засідання і не повідомив суд про причини свого неприбуття, суд вважає причини неприбуття відповідача в судове засідання неповажними.
Оскільки, відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин, не подав відзив та позивач не заперечила проти вирішення справи в заочному порядку, на підставі статті 280 ЦПК України, суд ухвалив заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
На підставі ст. 247 ч. 2 ЦПК України справа розглянута за відсутності сторін без фіксування судового засідання технічними засобами.
Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позов підлягає до задоволення, виходячи наступного.
Положеннями ч.1 ст. 364 ЦК України передбачено право співвласника на виділ у натурі частки з майна, що є у спільній частковій власності.
Відповідно до положень ст. 356 ЦК України власність двох чи більше осіб із зазначенням частки кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю.
Згідно з ч. 1 ст. 358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою згідно з договором, а у разі недосягнення згоди - у судовому порядку.
У відповідності до ч.1, 2 ст.367 ЦК України, майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними.
Відповідно до абз. 1 п. 6 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок» від 04.10.1991 р. (з подальшими змінами та доповненнями), при вирішенні справ про виділ в натурі часток жилого будинку, що є спільною частковою власністю, судам належить мати на увазі, що це можливо, якщо кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку з самостійним виходом.
Судом достовірно встановлено, що відповідно до Договору купівлі-продажу від 19.10.1988 року та Витягу з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №168108715 від 27.05.2019 року, позивачу належить 9/19 часток житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 . Інші 10/19 часток вказаного будинку належить відповідачу.
Відповідно до висновку щодо технічної можливості поділу нерухомого майна від 09.9.2019 р. № 08/02-01-ті, спірний житловий будинок може бути поділений на самостійні об`єкти, а саме частка житлового будинку з надвірними будівлями і спорудами в складі: приміщення АДРЕСА_2 площа 5.0 кв.м., приміщення 1-1 площею 6.8 кв.м., приміщення 1-2 площею 17.0 кв.м., приміщення 1-3 площею 11.0 кв.м., приміщення 1-4 15.2 кв.м., приміщення 1-5 площею 8.4 кв.м., загальна площа 63.4 кв.м., житлова площа 43.2 кв.м., а також наступні господарські будівлі а споруди: сарай «Д», погріб «Б», що складають 9/19 часток житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , та належить на праві спільної часткової власності ОСОБА_1 .
Верховний Суд України в п. 7 Постанови Пленуму «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок» роз`яснив судам, що в спорах про поділ будинку в натурі учасникам спільної часткової власності на будинок може бути виділено відокремлену частину будинку, яка відповідає розміру їх часток у праві власності.
Якщо виділ технічно можливий, але з відхиленням від розміру часток кожного власника, суд з врахуванням конкретних обставин може провести його зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації учаснику спільної власності, частка якого зменшилась.
В абз.4 п. 7 та п. 8 Постанови «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок» Пленум Верховного суду України роз`яснив, що при поділі жилого будинку суд зобов`язаний зазначити в рішенні, яка відокремлена частина будинку конкретно виділяється і яку частку в будинку вона складає, а також, які підсобні будівлі передаються власнику.
Оскільки, після виділу частки зі спільного нерухомого майна в порядку статті 364 ЦК України право спільної часткової власності припиняється, то при виділі частки зі спільного нерухомого майна власнику, що виділяється, та власнику (власникам), що залишаються, має бути виділена окрема площа, яка повинна бути ізольованою від приміщення іншого (інших) співвласників, мати окремий вихід, окрему систему життєзабезпечення (водопостачання, водовідведення, опалення тощо), тобто складати окремий об`єкт нерухомого майна в розумінні статті 181 цього Кодексу та пункту 10 Порядку присвоєння об`єкту нерухомого майна реєстраційного номера, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08.12.2010 р. № 1117 «Про ідентифікацію об`єктів нерухомого майна для державної реєстрації прав на них».
За таких обставин, судом встановлено наявність законних підстав виділення позивачу в натурі відокремлену частину спірного будинку з самостійними входами, оскільки, належна йому частина спірного будинку і так фактично є ізольованим домоволодінням з окремими виходами, самостійними інженерними системами забезпечення спірного будинку, що стверджується доданими доказами по справі.
Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 392, 364 ЦК України, ст.ст.2,10,76-81, 141, 200, 247, 263-265, 273, 280, 352, 354, 355 ЦПК України, суд,-
Виділити в натурі шляхом визнання права особистої приватної власності за ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) належну йому на праві спільної часткової власності 9/19 частину житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами в складі АДРЕСА_2 площа 5.0 кв.м., приміщення 1-1 площею 6.8 кв.м., приміщення 1-2 площею 17.0 кв.м., приміщення 1-3 площею 11.0 кв.м., приміщення 1-4 15.2 кв.м., приміщення 1-5 площею 8.4 кв.м., загальна площа 63.4 кв.м., житлова площа 43.2 кв.м., що складають 9/19 часток житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , припинивши право спільної часткової власності на об`єкт нерухомості за адресою: АДРЕСА_1 .
Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення повного рішення суду.

Заочне рішення може бути переглянуте Васильківським міськрайонним судом за письмовою заявою відповідача про перегляд заочного рішення, яка може бути подана до суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення його повного заочного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили після закінчення строку для подання заяви про перегляд заочного рішення або апеляційної скарги, якщо такі не було подано.

Суддя Л.М.Кравченко