Ухвала

10 червня 2020 року

м. Київ

справа № 212/10825/19

провадження № 61-8313ск20

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Фаловської І. М. розглянув касаційну скаргу Департаменту патрульної поліції на ухвалу Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 26 грудня 2019 року та постанову Дніпровського апеляційного суду

від 09 квітня 2020 року у справі за позовом Департаменту патрульної поліції до ОСОБА_1 , третя особа - Полк патрульної поліції у місті Кривий Ріг Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції, про стягнення безпідставно сплачених грошових коштів,

ВСТАНОВИВ:

У травні 2020 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга Департаменту патрульної поліції на ухвалу Жовтневого районного суду

міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 26 грудня 2019 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 09 квітня 2020 року.

Касаційна скарга на вищевказані судові рішення надійшла з пропуском строку на касаційне оскарження, передбаченого статтею 390 ЦПК України.

До касаційної скарги додана заява про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень з посиланням на те, що строк пропущено з поважних причин, оскільки копію постанови Дніпровського апеляційного суду від 09 квітня 2020 року отримано 30 квітня 2020 року, що підтверджується копією супровідного листа Дніпровського апеляційного суду щодо направлення копії постанови від 09 квітня 2020 року на адресу скаржника з вхідним штемпелем Департаменту патрульної поліції.

Відповідно до частин другої, третьої статті 390 ЦПК України учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

Зважаючи на те, що строк на касаційне оскарження пропущено з поважних причин, вважаю за можливе його поновити.

Подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження, оскільки не відповідає вимогам частини третьої статті 392 ЦПК України, відповідно до якої касаційна скарга підписується особою, яка її подає, або представником такої особи. До касаційної скарги, поданої представником, повинна бути додана довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника.

На підтвердження повноважень особи, яка підписала касаційну скаргу, суду касаційної інстанції надано довіреність від 12 грудня 2019 року

№ 21450/41/3/01-2019, якою Департамент патрульної поліції в особі начальника Департаменту патрульної поліції Жуков Євгеній уповноважує Нацентову О. В. представляти інтереси Департаменту патрульної поліції у всіх державних органах, установах та організаціях, органах нотаріату, прокуратури, правоохоронних органах, органах державної виконавчої служби, судах (усіх судах загальної юрисдикції всіх інстанцій, відповідно до Закону України «Про судоустрій та статус суддів») при розгляді цивільних, кримінальних, господарських справ, справ про адміністративні правопорушення, а також перед іншими юридичними та фізичними особами з усіх питань, які виникають у Довірителя, з усіма правами, які надані чинним законодавством позивачу, відповідачу, третій особі, у тому числі з правом підписувати (завіряти), подавати та отримувати будь-які документи та копії документів.

Подана касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду, оскільки всупереч частини третьої статті 392 ЦПК України вона підписана особою Нацентовою О. В. , повноваження якої на представництво інтересів Департаменту патрульної поліції у Верховному Суді не підтверджені належним чином.

Частинами першою, третьою статті 58 ЦПК України встановлено, що сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Держава, Автономна Республіка Крим, територіальна громада беруть участь у справі через відповідний орган державної влади, орган влади Автономної Республіки Крим, орган місцевого самоврядування відповідно до його компетенції, від імені якого діє його керівник, інша уповноважена особа відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування), або через представника (частина четверта статті 58 ЦПК України).

Отже, процесуальний кодекс розмежовує такі юридичні категорії, як «представництво» і «самопредставництво».

Самопредставництво юридичної особи - це право одноосібного виконавчого органу (керівника) чи голови (уповноваженого члена) колегіального виконавчого органу безпосередньо діяти від імені такої особи без довіреності, представляючи її інтереси в силу закону, статуту, положення.

Отже, для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи (органу державної влади) без додаткового уповноваження (довіреності).

Касаційна скарга та додані до неї матеріали не містять визначених частиною четвертою статті 58 ЦПК України документів, які можуть підтвердити повноваження Нацентової О. В. представляти Департамент патрульної поліції в порядку самопредставництва.

Не містить таких даних і Єдиний державний реєстр юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Що стосується здатності Нацентової О. В. представляти в суді інтереси Департаменту патрульної поліції на підставі довіреності, варто зазначити наступне.

Відповідно до частин першої, другої статті 60 ЦПК України представником в суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових правовідносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Згідно з частинами першою, третьою, четвертою статті 62 ЦПК України документами, які підтверджують повноваження представників у цивільному процесі, є довіреність юридичної особи; повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Пунктом 18 розділу XІІІ «Перехідних положень» ЦПК України встановлено, що положення цього Кодексу застосовуються з урахуванням підпункту 11 пункту 16-1 розділу XV «Перехідні положення» Конституції України.

02 червня 2016 року Верховною Радою України було прийнято зміни до Конституції України (Закон України №1401-VIII «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)»), відповідно до яких розділ XV «Перехідні положення» Основного Закону України було доповнено пунктом 16-1, підпункт 11 якого передбачає, що представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 01 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 01 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 01 січня

2019 року.

Представництво органів державної влади та органів місцевого самоврядування в судах виключно прокурорами або адвокатами здійснюється з 01 січня 2020 року.

Представництво в суді у провадженнях, розпочатих до набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)», здійснюється за правилами, які діяли до набрання ним чинності - до ухвалення у відповідних справах остаточних судових рішень, які не підлягають оскарженню.

Вказані зміни набули чинності 30 вересня 2016 року.

Дана справа не є трудовою або малозначною справою, тому з 01 січня

2020 року представництво Департаменту патрульної поліції в судах має здійснюватися виключно адвокатом.

Подана до Верховного Суду від імені Департаменту патрульної поліції касаційна скарга підписана Нацентовою О. В. на підставі довіреності від

12 грудня 2019 року. У Єдиному реєстрі адвокатів України відсутні відомості про те, що Нацентова О. В. має статус адвоката, і документа, який би це посвідчував, до касаційної скарги не додано.

У зв`язку з вищенаведеним, заявнику необхідно надати належні докази на підтвердження повноважень особи, яка підписала касаційну скаргу, якими у розумінні наведених вище процесуальних норм можуть слугувати, положення, трудовий договір (контракт), посадова інструкція, наказ про призначення на посаду, статут тощо.

Відповідно до частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Клопотання Департаменту патрульної поліції про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень задовольнити.

Поновити Департаменту патрульної поліції строк на касаційне оскарження ухвали Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 26 грудня 2019 року та постанови Дніпровського апеляційного суду від 09 квітня 2020 року.

Касаційну скаргу Департаменту патрульної поліції на ухвалу Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 26 грудня 2019 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 09 квітня

2020 року залишити без руху.

Надати для усунення зазначених вище недоліків строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І. М. Фаловська