Провадження № 2-н/761/257/2020
У Х В А Л А

09 червня 2020 року суддя Шевченківського районного суду міста Києва Савицький О.А., вивчаючи матеріали заяви ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення аліментів з ОСОБА_2 на утримання трьох дітей,

ВСТАНОВИВ:

22.05.2020 року ОСОБА_1 звернулась до суду з заявою про видачу судового наказу про стягнення аліментів з ОСОБА_2 на утримання їх дітей, а саме: ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ), ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ), ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ).

Відповідно до ч.1 ст. 160 ЦПК України, судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених статтею 161 цього Кодексу.

Крім того, згідно ст. 162 ЦПК України, заява про видачу судового наказу подається до суду першої інстанції за загальними правилами підсудності, встановленими цим Кодексом.

При цьому, ст. 169 ЦПК України передбачено, що після видачі судового наказу суд не пізніше наступного дня надсилає його копію (текст), що містить інформацію про веб-адресу такого рішення у Єдиному державному реєстрі судових рішень, боржникові на його офіційну електронну адресу або рекомендованим листом із повідомленням про вручення, чи цінним листом з описом вкладеного, якщо офіційної електронної адреси боржник не має. Одночасно з копією судового наказу боржникові надсилається копія заяви стягувача про видачу судового наказу разом з доданими до неї документами.

У той же час, заявником не додано копію заяви про видачу судового наказу для направлення боржнику у разі видачі судового наказу.

Між тим, ЦПК України не передбачено таких вимог для подачі заяви про видачу судового наказу, як необхідність надання її копії з додатками для боржника.

Зважаючи на приписи ч.ч.1, 2 ст. 169 ЦПК України, суд вважає за доцільне у даному випадку застосувати положення ч.9 ст. 10 ЦПК України, згідно якої, якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Згідно ч.1 ст. 177 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Тому, заявнику необхідно надати копію заяви про видачу судового наказу з додатками для боржника.

Разом з тим, відповідно п.5 ч.2 ст.163 ЦПК України у заяві повинно бути зазначено перелік доказів, якими заявник обґрунтовує обставини, на яких ґрунтуються його вимоги.

Також, згідно з пунктом 4 частини 3 статті 163 ЦПК України, до заяви про видачу судового наказу додаються інші документи або їх копії, що підтверджують обставини, якими заявник обґрунтовує свої вимоги.

Отже, в силу положень п.5 ч.2 та п.4 ч.3 ст.163 ЦПК України, до заяви про видачу судового наказу повинно бути додано докази, що підтверджують обставини, якими заявник обґрунтовує свої вимоги.

Однак, заявник хоч і посилається на певні обставини для задоволення своїх вимог, проте, не додає доказів, що діти перебуває на утриманні матері, крім того, посилається в заяві, що боржник офіційно працевлаштований та має фінансову можливість сплачувати аліменти на спільних дітей, проте, не надає докази, які б підтверджували вказані обставини.

Таким чином, заявнику необхідно надати суду докази, якими заявник обґрунтовує свої вимоги.

В свою чергу, відповідно до ч.1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст. 10, 160, 162, 163, 169, 177, 185 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення аліментів з ОСОБА_2 на утримання трьох дітей,- залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху, але не пізніше закінчення строку карантину, попередивши, що в разі не усунення вказаних недоліків заяви у строк, встановлений судом, заява буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: