печерський районний суд міста києва
УХВАЛ А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"04" червня 2020 р. суддя Печерського районного суду м. Києва Волкова С.Я., розглянувши заяву відповідача Акціонерного товариства «Українська залізниця» із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, клопотання позивача ОСОБА_1 про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін та матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Українська залізниця» про стягнення заборгованості із заробітної плати, середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні та компенсації втрати частини заробітної плати в зв`язку з порушенням термінів її виплати,

установив:

У березні 2020 р. ОСОБА_1 звернулася до суду із вимогами до Акціонерного товариства «Українська залізниця», просить стягнути на її користь заборгованість із заробітної плати за період червень-серпень 2016 р., з березня 2017 р. по 25.04.2017 р. в сумі 32 665,42 грн без утримання податків та зборів, середній заробіток за час затримки розрахунку при переведенні, починаючи з 23.08.2016 р., по час винесення рішення (станом на 01.03.2020 р. - 329 000,64 грн), середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні, починаючи з 26.04.2017 р. по час винесення рішення (станом на 01.03.2020 р. - 415 451,52 грн), компенсацію втрати частини заробітної плати у зв`язку порушенням термінів її виплати в розмірі 10 498,09 грн.

Ухвалою суду від 25.03.2020 р. відкрито провадження у справі та справа призначена до розгляду в порядку спрощеного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

08.05.2020 р. через канцелярію суду від відповідача надійшла заява із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження. Вимоги заяви мотивовано суттю позовних вимог.

18.05.2020 р. через канцелярію суду від позивача надійшло клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін. Вимоги клопотання мотивовано важливим значенням справи для неї.

Дослідивши доводи заяви позивача, заяви відповідача, слід дійти висновку, що їх слід залишити без задоволення з огляду на наступне.

Згідно статті19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження. Спрощене позовне провадження призначене для розгляду: 1) малозначних справ; 2) справ, що виникають з трудових відносин; 3) справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд; 4) справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні. Умови, за яких суд має право розглядати вимоги про стягнення грошових сум у наказному провадженні, а справи - у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом. Для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно статті 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин; 3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд.

Згідно статті 277 ЦПК України питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі. У випадку, передбаченому частиною другою статті 274 цього Кодексу, за наслідками розгляду відповідного клопотання позивача суд з урахуванням конкретних обставин справи може: 1) задовольнити клопотання та визначити строк відповідачу для подання заяви із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження; або 2) відмовити в задоволенні клопотання та розглянути справу за правилами загального позовного провадження. Якщо суд за результатами розгляду клопотання позивача дійде висновку про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження, він зазначає про це в ухвалі про відкриття провадження у справі. Якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням. Якщо відповідач не подасть у встановлений судом строк такі заперечення, він має право ініціювати перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження лише у випадку, якщо доведе, що пропустив строк з поважних причин. Якщо суд вирішив розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження, але в подальшому постановив ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, розгляд справи починається зі стадії відкриття провадження у справі. У такому випадку повернення до розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження не допускається. Частини друга-шоста цієї статті не застосовуються, якщо відповідно до цього Кодексу справа підлягає розгляду тільки в порядку спрощеного провадження.

З аналізу наведених норм чинного законодавства України вбачається, що для розгляду спорів, які згідно положень цивільного процесуального законодавства є малозначними, тобто малозначність встановлена законом, а не визнана судом з урахуванням положень частин другої, третьої статті 274 ЦПК України, передбачений розгляд справи лише за правилами спрощеного позовного провадження.

Оскільки на правовідносини з приводу стягнення заборгованості із заробітної плати, середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні та компенсації втрати частини заробітної плати в зв`язку з порушенням термінів її виплати поширюються норми цивільного законодавства, і на такий спір не розповсюджуються положення частини четвертої статті 274 ЦПК України, така справа є малозначною у відповідності до вимог закону, а тому має розглядатись лише за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно статті 274 ЦПК України будь-яких доказів на підтвердження клопотання позивача, заяви відповідача не надано, що свідчить про відсутність підстав для задоволення клопотань.

До того ж спрощене провадження, як і загальне позовне провадження, спрямовані на всебічний, повний та об`єктивний розгляд справи з дослідженням всіх наданих сторонами доказів, вивченням всіх заяв сторін по суті справи, тобто спрощене провадження не є провадженням, у якому розглядаються безспірні вимоги. Отже позивач не позбавлена можливості викласти свої пояснення, міркування і аргументи, не позбавлена можливості надавати відповідні докази на спростування доводів відповідача у строки, визначені судом або законом, та в повній мірі користується правами, передбаченими ЦПК України, відповідач не позбавлений можливості викласти свої доводи, аргументи, міркування, заперечення у письмових заявах по суті справи, не позбавлений можливості надавати суду свої докази на спростування вимог позивача у строки, визначені судом або законом, та в повній мірі користується правами, передбаченими ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись статтями 19, 274, 277, 278, 353-355 ЦПК України,

ухвалив:

Заяву відповідача Акціонерного товариства «Українська залізниця» із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, клопотання позивача ОСОБА_1 про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін - залишити без задоволення.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя Волкова С.Я.