Провадження № 2/761/9657/2020
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 грудня 2020 року Шевченківський районний суду міста Києва у складі:

головуючого судді Пономаренко Н.В.

за участю секретаря Ганущака А.М.

позивача ОСОБА_1

представника позивача ОСОБА_2

відповідачів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

представника відповідача ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві питання щодо прийняття зустрічного позову ОСОБА_3 та ОСОБА_4 до ОСОБА_1 про вселення, усунення перешкод в користуванні квартирою та встановлення порядку користування квартирою в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визначення порядку користування квартирою, -

в с т а н о в и в :

У провадженні Шевченківського районного суду м. Києва знаходиться цивільна справа за позовом за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визначення порядку користування квартирою.

Відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 01.12.2020 року судді Пономаренко Н.В. було передано для розгляду зустрічний позов ОСОБА_3 та ОСОБА_4 до ОСОБА_1 про вселення, усунення перешкод в користуванні квартирою та встановлення порядку користування квартирою, що є спільною власністю.

Суд, вивчивши зустрічну позовну заяву, дослідивши матеріали справи приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 2 ст.193 ЦПК України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Зазначена стаття встановлює окремі умови прийняття до розгляду зустрічного позову, тобто вона вказує на один із способів захисту відповідача проти пред`явленого до нього позову.

Способами захисту проти позову можуть бути: невизнання позову, заперечення проти нього і зустрічний позов. Зустрічний позов - це активний захист проти позову. Зустрічним позовом є позов первісного відповідача до первісного позивача. Зустрічний позов в залежності від ситуації може бути найбільш дієвим засобом захисту відповідача проти позову, тому що спрямований на повне чи часткове виключення підстав первісного позову.

Задоволення зустрічного позову зазвичай повністю або частково виключає задоволення первісного позову.

Як вбачається з матеріалів справи, предметом спору за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визначення порядку користування квартирою є визначення порядку користування кватирою, яка є спільною власністю.

Предметом спору за зустрічним позовом ОСОБА_3 , ОСОБА_4 є вселення та усунення перешкод в користуванні квартирою.

В зустрічній позовній заяві не зазначено обґрунтування для об`єднання та взаємопов`язаність вимог по первісному та зустрічному позову. Заявлені вимоги в зустрічному позові відносяться до правовідносин, які не мають спільного предмету з первісним позовом, що істотно розширює предмет доказування.

Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним.

Недоцільно розглядати первісний позов і зустрічний позов, якщо це затягне розгляд справи, істотно розширить предмет доказування, призведе до необхідності залучати нових учасників процесу.

Відповідно до п. 15 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» від 12.06.2009 року № 2 роз`яснено, що об`єднання в одне провадження з первісним позовом вимог, коли відсутня спільність предмета позову не допускається.

В даному випадку також задоволення зустрічного позову не може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст.193 ЦПК України відповідач має право подати зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Як вбачається з матеріалів справи, зустрічна позовна заява ОСОБА_3 та ОСОБА_4 подано до суду 01.12.2020 року. Однак відзиви, які долучені до матеріалів справи подано: 11.11.2019 відзив відповідача ОСОБА_3 ; 10.07.2020 року відзив відповідача ОСОБА_4 .

Відповідно до п. 3 Розділу ХІІ Прикінцевих положень до ЦПК України (в редакції Закону України від 30.03.2020 р. №540-ІХ, який набув чинності 02.04.2020 року) під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338, 342, 363 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до адміністративного суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, розгляду адміністративної справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину. Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)".

Згідно Постанови Кабінету Міністрів України №211 від 11.03.2020 року був запроваджений карантин по всій території України з 12 березня по 03 квітня, який в подальшому був продовжений.

Оскільки станом на час набрання чинності вказаним законом, встановлений строк для подання зустрічного позову не закінчився, то його було продовжено на строк дії карантину.

В свою чергу, Законом України від 18.06.2020 року № 731-ІХ (набрання чинності - 16.07.2020), було внесено зміни до п. 3 Розділу Прикінцевих положень до ЦПК України та викладено їх в наступній редакції, яка передбачає, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином". Процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 3 розділу XII "Прикінцеві положення" Цивільного процесуального кодексу України, в редакції Закону України від 30.03.2020 р. №540-ІХ , закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.

Враховуючи, що Закон України від 18.06.2020 року № 731-ІХ набув чинності 16.07.2020 року, то 20-ти денний строк на вчинення відповідних процесуальних дій заявником закінчився 06.08.2020 року.

Таким чином, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 пропущено строку для подання зустрічного позову, клопотань про поновлення такого строку заявлено не було.

Відповідно до ч. 3 ст. 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

За таких обставин, суд прийшов до висновку, що спільний розгляд вказаних первісного та зустрічного позовів є недоцільним, а тому суд вважає за необхідне повернути зустрічну позовну заяву.

При цьому, суд зазначає, що позивач за зустрічним позовом не позбавлений права звернутися до суду зі своїми вимогами з додержанням загальних правил щодо пред`явлення позову.

Керуючись ст.ст. 193, 259, 260 ЦПК України, суд -

у х в а л и в :

зустрічний позов ОСОБА_3 та ОСОБА_4 до ОСОБА_1 про вселення, усунення перешкод в користуванні квартирою та встановлення порядку користування квартирою в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визначення порядку користування квартирою - повернути заявнику.

Роз`яснити позивачам їх право звернутися до суду зі своїми вимогами з додержанням загальних правил щодо пред`явлення позову.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Шевченківський районний суд міста Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: