Справа № 396/216/20
Провадження № 2/396/200/20
09.06.2020 року Новоукраїнський районний суд Кіровоградської області у складі:
головуючого судді: Русіна Алла Анатоліївна
за участю секретаря судового засідання: Стеценко А.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Новоукраїнка Кіровоградської області цивільну справу № 396/216/20 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Новоукраїнська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -
Позивач звернувся до суду до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Новоукраїнська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача - ОСОБА_3 , після смерті залишилося спадкове майно, до якого входить житловий будинок, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 .
Позивач у встановлений законом шестимісячний строк не звернувся в нотаріальні органи із заявою про прийняття спадщини у зв`язку з тим, що в період з 26 грудня 2016 року по 08 листопада 2019 року перебував в місцях позбавлення волі, тому у зв`язку з поважністю причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини просить задовольнити позовні вимоги.
17.03.2020 року ухвалою Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області відкрито загальне позовне провадження у справі та призначено справу до розгляду в підготовчому засіданні на 14.04.2020 року.
14.04.2020 року ухвалою Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області закрито підготовче судове засідання та призначено справу до судового розгляду по суті в загальному позовному провадженні на 26.05.2020 року.
Відповідно до ч.2 ст. 128 ЦПК України та ч. 11 ст. 128 ЦПК України, 26.05.2020 року розміщено оголошення про повідомлення відповідача про дату та час судового розгляду справи на веб-сайті "Судова влада" на 09.06.2020 року.
Справа розглядається відповідно до ст. ст. 280-281 ЦПК України, в порядку заочного розгляду.
09.06.2020 року винесено ухвалу про заочний розгляд справи.
Позивача в судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд справи у його відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі.
Станом на 09.06.2020 року відповідач відзив до суду не подав, з клопотанням про відкладення розгляду справи для надання додаткового часу для подачі відзиву, до суду не звертався.
Представник третьої особи Новоукраїнської державної нотаріальної контори в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи без участі представника, з позовом згодні.
Суд ухвалив розгляд справи провести у відсутність відповідача та третіх осіб по справі.
Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши обставини, на які позивач посилається як на підставу своїх вимог, оцінивши досліджені докази, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню за наступних підстав.
Відповідно до ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (ч.1 ст.12 ЦПК України).
Відповідно до ч.3 ст.12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Згідно ст.13 ЦПК України (диспозитивність цивільного судочинства), суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.
У розумінні цивільно-процесуального закону предмет позову це матеріально-правова вимога позивача, стосовно якої він просить ухвалити рішення, у матеріальному розумінні це певна річ (об`єкт), щодо якої виник спір.
Згідно із ч. 1 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
За правилом ч. 2 ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що грунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
Судом встановлено, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 є матір`ю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , (а.с.8).
Після смерті ОСОБА_3 Новоукраїнською районною нотаріальною конторою заведено спадкову справу №272/17.
Як вбачається з копії спадкової справи, після смерті ОСОБА_3 до державного нотаріуса Новоукраїнського нотаріального округу Кіровоградської області Шевченко Н.Г. звернувся ОСОБА_2 із заявою про прийняття спадщини, про те зі спливом 6-місячного терміну з моменту відкриття спадщини-спадщину не прийняв.
20.01.2020 року до державного нотаріуса Новоукраїнської державної нотаріальної контори Кіровоградської області надійшла заява ОСОБА_1 про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3 , якому відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з пропущенням строків встановлених ч.1 ст.1270 Цивільного Кодексу України для подачі заяви про прийняття спадщини, що підтверджується постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 23.01.2020 року (а.с.12).
Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Згідно з ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
Згідно ч.1 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.
Згідно ч.1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
За нормами ст.1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.
Позивач у встановлений законом шестимісячний строк не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у зв`язку з тим, що в період з 26 грудня 2016 року по 08 листопада 2019 року він перебував в місцях позбавлення волі, що підтверджується копією довідки про звільнення серія НОМЕР_1 (а.с.13).
Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Як роз`яснив Пленум ВСУ в абз.6 п.24 постанови від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Згідно з правовою позицією ВСУ від 04.11.2015 р. (справа №6-1486цс15), відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити їй додатковий строк, достатній для подання нею заяви про прийняття спадщини. За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які по`вязані з обєктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Відповідно до ст. 6 Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
Статтею 13 Конвенції визнається право на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення.
Положеннями ст. 17 ЗУ «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Суду як джерело права.
Європейський суд з прав людини в рішенні у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27 червня 2000 р. зазначив, що при вирішенні питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру.
Згідно постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 23.01.2020 року державного нотаріуса Новоукраїнської державної нотаріальної контори Кіровоградської області, встановлено, що заява ОСОБА_1 щодо прийняття спадщини та видачі свідоцтва про право на спадщину після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 матері ОСОБА_3 надійшла після спливу 6-ти місячного строку, встановленого ст. 1273 Цивільного кодексу України.
Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.
Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через поважні причини, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.
Перебування позивача в період часу з 26 грудня 2016 року по 08 листопада 2019 року в місцях позбавлення волі на думку суду, є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.
Суд вважає причину пропуску позивачем строку на прийняття спадщини поважною, оскільки останній є спадкоємцем, який не реалізував належне йому право на прийняття спадщини внаслідок зазначених обставин, пропустивши визначений законом строк через наявність об`єктивних, істотних труднощів для спадкоємця на вчинення дій щодо прийняття спадщини.
Отже факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення спадкоємця від спадкування.
Тому суд прийшов до висновку про необхідність забезпечення права позивача на спадкування, враховуючи відсутніть при цьому порушень прав третіх осіб чи інтересів держави та враховуючи встановлені обставини, які свідчать про наявність поважних причин на час завершення строку прийняття спадщини, тому суд вважає за доцільне встановити позивачу додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини терміном два місяці з моменту набрання рішенням законної сили.
На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст. 4, 12, 258-259, 263-265, 280,281 ЦПК України, ст. ст. 1269, 1270, 1272 ЦК України, суд-
Позовні вимоги задовольнити повністю.
Надати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк терміном два місяці, з моменту набрання рішенням законної сили, для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з моменту його проголошення.
Рішення набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, яка може бути подана до Кропивницького апеляційного суду Кіровоградської області через Новоукраїнський районний суд протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи якому повне заочне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Головуючий: А. А. Русіна