Постанова

Іменем України

03 червня 2020 року

м. Київ

справа № 395/1261/17

провадження № 61-16262св19

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Крата В. І. (суддя-доповідач),

суддів: Дундар І. О., Журавель В. І, Краснощокова Є. В., Русинчука М. М.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідачі: Управління Держпраці у Кіровоградській області, приватне сільськогосподарське підприємство «Агрофірма «Пурпурівська»,

треті особи: комунальний заклад «Кіровоградське обласне бюро медико-соціальної експертизи», Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України у Кіровоградській області,

розглянув у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Новомиргородського районного суду Кіровоградської області від 23 квітня 2019 року в складі судді: Орендовського В. А., та постанову Кропивницького апеляційного суду від 01 серпня 2019 року в складі колегії суддів: Єгорової С. М., Карпенка О. Л., Мурашка С. І.,

ІСТОРІЯ СПРАВИ

Короткий зміст позовних вимог

У липні 2017 року ОСОБА_1 звернулася із позовом до Маловисківського міжрайонного управління Головного управління Держсанепідслужби України в Кіровоградській області, ПСП «Агрофірма «Пурпурівська», треті особи: КЗ «Кіровоградське обласне бюро медико-соціальної експертизи», Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України у Кіровоградській області, про визнання недійсним та скасування акту санітарно-епідеміологічного обстеження об`єкта та санітарно-гігієнічної характеристики умов праці, зобов`язання вчинити дії.

Позовні вимоги мотивовані тим, що з 12 вересня 2005 року ОСОБА_1 працювала свинаркою у ПСП «Агрофірма «Пурпурівська». 13 березня 2006 року її звільнено з роботи у зв`язку з виходом на пенсію по інвалідності. 02 квітня 2007 року вона відповідно до наказу № 12 прийнята дояркою на роботу до ПСП «Агрофірма «Пурпурівська», де пропрацювала майже 8 років.

У 2015 році стан її здоров`я почав погіршуватися, у неї виявили вегетативну поліневралгію верхніх кінцівок та захворювання хребта. 02 лютого 2016 року згідно з медичними рекомендаціями та на підставі висновку районної ЛКК № 469 від 27 грудня 2015 року її переведено на роботу нічного доглядача в корпус № 5 ПСП «Агрофірма «Пурпурівська». 11 лютого 2016 року відповідно до наказу № 12 від 11 лютого 2016 року її звільнено з роботи у зв`язку з виявленою невідповідністю щодо виконуваної роботи за станом здоров`я (пункт 2 частини першої статті 40 КЗпП України).

У зв`язку з тим, що під час лікування лікарі запідозрили у неї професійне захворювання, позичач звернулася до ВП Маловисківське міжрайонне управління ДСЕСУ України в Кіровоградській області з метою обстеження умов праці.

05 червня 2015 року представником Маловисківське міжрайонного управління ГУ Держсанепідслужби України в Кіровоградській області було складено акт санітарно-епідеміологічного обстеження об`єкта. Цей акт був складений формально, без замірювань фізичних навантажень роботи. Акт був підписаний лише зоотехніком підприємства Крайвановим О. В., що суперечить наказу МОЗ України № 614 від 13 грудня 2004 року. 12 червня 2015 року на підставі акту санітарно-епідеміологічного обстеження об`єкта від 05 червня 2015 року Маловисківським міжрайонним управлінням ГУ Держсанепідслужби України в Кіровоградській області була складена санітарно-гігієнічна характеристика її умов праці. Позивач вважала, що наведені документи є недійсними та підлягають скасуванню, оскільки вказана у них інформація не відповідає дійсності.

ОСОБА_1 , з урахуванням уточнення позовних вимог, просила:

визнати недійсним та скасувати акт санітарно-епідеміологічного обстеження об`єкта від 05 червня 2015 року, складений ВП «Маловисківським міжрайонним управлінням» ДСЕСУ в Кіровоградській області з обстеження умов праці;

визнати недійсним та скасувати санітарно-гігієнічну характеристику умов праці від 12 червня 2015 року, складену Маловисківським міжрайонним управлінням ГУДУ в Кіровоградській області;

зобов`язати Управління Держпраці у Кіровоградській області скласти новий акт санітарно-епідеміологічного обстеження об`єкта (с. Пурпурівка, Новомиргородського району) з метою обстеження умов праці ОСОБА_1 ;

зобов`язати Управління Держпраці у Кіровоградській області скласти нову санітарно-гігієнічну характеристику умов праці ОСОБА_1 ;

стягнути з відповідачів на її користь судові витрати.

Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанції

Ухвалою Новомиргородського районного суду Кіровоградської області в складі судді: Орендовського В. А. від 05 квітня 2018 року клопотання представника позивача задоволено та замінено первісного відповідача - Маловисківське міжрайонне Управління Головного управління Держсанепідслужби України в Кіровоградській області належним відповідачем - державний заклад «Маловисківська районна санітарно-епідеміологічна станція» Міністерства охорони здоров`я.

Ухвалою Новомиргородського районного суду Кіровоградської області в складі судді: Орендовського В. А. від 20 квітня 2018 року прийнято до розгляду уточнену позовну заяву ОСОБА_1 до Кіровоградської обласної санітарно-епідеміологічна станції Міністерства охорони здоров`я, приватного сільськогосподарського підприємства «Агрофірма «Пурпурівська», треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору - комунальний заклад «Кіровоградське обласне бюро медико-соціальної експертизи», Відділення виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України у м. Кіровограді про визнання недійсним та скасування акту санітарно-епідеміологічного обстеження об`єкта та санітарно-гігієнічної характеристики умов праці.

Ухвалою Новомиргородського районного суду Кіровоградської області в складі судді: Орендовського В. А. від 10 липня 2018 року прийнято до розгляду зміни до позовної заяви ОСОБА_1 до Управління Держпраці у Кіровоградській області, приватного сільськогосподарського підприємства «Агрофірма «Пурпурівська», треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору - Комунальний заклад «Кіровоградське обласне бюро медико-соціальної експертизи», Відділення виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України у м. Кіровограді про визнання недійсним та скасування акту санітарно-епідеміологічного обстеження об`єкта та санітарно-гігієнічної характеристики умов праці, залучено до участі у вищевказаній цивільній справі як відповідача - Управління Держпраці у Кіровоградській області.

Ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що 10 липня 2018 року позивачем до суду були надані зміни до позовної заяви, згідно яких відбулася зміна учасників розгляду, в нинішній редакції позов ОСОБА_1 пред`явлений до Управління Держпраці у Кіровоградській області, приватного сільськогосподарського підприємства «Агрофірма «Пурпурівська», треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору - Комунальний заклад «Кіровоградське обласне бюро медико-соціальної експертизи», Відділення виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України у м. Кіровограді про визнання недійсним та скасування акту санітарно-епідеміологічного обстеження об`єкта та санітарно-гігієнічної характеристики умов праці.

Рішенням Новомиргородського районного суду Кіровоградської області від 23 квітня 2019 року, залишеним без змін постановою Кропивницького апеляційного суду від 01 серпня 2019 року, у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовлено.

Рішення судів першої та апеляційної інстанції мотивовано тим, що:

позивач не довела належними та допустимими доказами обґрунтованість позовних вимог і судом не встановлено якими саме діями (бездіяльністю) чи рішенням відповідачів порушені, оспорені чи не визнані права, свободи або інтереси позивача, тобто, позивач не надав суду належних, допустимих та достатніх доказів порушення своїх прав саме відповідачами;

доводи позивача про те, що акт санітарно-епідеміологічного обстеження об`єкта від 05 червня 2015 року складений формально, без замірювань фізичних навантажень роботи та санітарно-гігієнічна характеристика умов праці від 12 червня 2015 року позивача не відповідає дійсності, посилання на те, що вказані документи не були підписані відповідними особами, які відповідають за їх складення не знайшли свого підтвердження під час судового розгляду;

у судовому засіданні Управління Держпраці у Кіровоградській області надало для огляду примірники оригіналів акту санітарно-епідеміологічного обстеження об`єкта від 05 червня 2015 року та санітарно-гігієнічної характеристики умов праці від 12 червня 2015 року, на яких були наявні всі підписи суб`єктів складення таких документів. Крім того на кожному з вказаних примірників оригіналів документів були наявні підписи позивача ОСОБА_1 про ознайомлення з документами та відсутність будь-яких заперечень з її сторони з приводу викладеної в них інформації. Тому суд першої інстанції критично оцінив показання свідків з приводу більш складних та важчих умов праці ОСОБА_1 , які працювали разом з нею у ПСП «Агрофірма «Пурпурівська», врахувавши, що свідки знаходяться у неприязних відношеннях з керівництвом ПСП «Агрофірма «Пурпурівська»;

після ознайомлення у судовому засіданні з наданими для огляду Управлінням Держпраці у Кіровоградській області оригіналами акту санітарно-епідеміологічного обстеження об`єкта від 05 червня 2015 року та санітарно-гігієнічної характеристики умов праці від 12 червня 2015 року ОСОБА_1 зазначила, що вона не бачила таких документів раніше, а підписи у документах їй не належать, проте доказів з цього приводу не надала. Судом задоволені клопотання позивача про призначення судових експертиз, проте жодна з експертиз не була проведена з незалежних від суду причин, а саме, у зв`язку з тим, що заклади, на які вказувала представник позивача, не мали права проводити відповідні судові експертизи;

апеляційний суд зазначив, що ГУ Держпраці у Кіровоградській області вживало заходи щодо складання доповнень до санітарно-гігієнічної характеристики умов праці згідно запитів Українського науково-дослідного інституту промислової медицини, проте за відсутності відповідної інформації про умови праці доярки ПСП «Агрофірма «Пурпурівська» на цей час відсутня така можливість, оскільки позивач не працює з лютого 2016 року, аналогічні робочі місця на підприємстві, де вона раніше працювала, не збереглися; ГУ Держпраці у Кіровоградській області не може взяти на себе функції щодо визначення наявності професійного захворювання для складання інформаційної довідки, оскільки такі повноваження має лише лікувально-профілактичний заклад.

Аргументи учасників справи

У серпні 2019 року ОСОБА_1 подала касаційну скаргу, в якій просить оскаржені рішення скасувати та ухвалити нове про задоволення позовних вимог. При цьому посилається на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

Касаційна скарга мотивована тим, що суди не врахували вимоги постанови КМ України від 25 серпня 2004 року № 1112 «Про деякі питання розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві» та наказ МОЗ України № 614 від 13 грудня 2004 року «Про затвердження Порядку складання та вимоги до санітарно-гігієнічних характеристик умов праці» (далі - Порядок). У санітарно-гігієнічні характеристиці відсутні відомості вимоги щодо шкідливих та небезпечних виробничих факторів згідно пункту 2.1. Порядку. Крім того у санітарно-гігієнічні характеристиці не зазначено: повна назва лікувально-профілактичного закладу, який направив запит на складання санітарно-гігієнічної характеристики; попередній діагноз (діагнози), що встановлено в працівника; дата складання акта санітарно-епідеміологічного обстеження об`єкта, дата проведення та результати останньої атестації робочого місця працівника за умовами праці (в разі проведення); перелік машин, обладнання тощо, на яких працював працівник, ступінь механізації та автоматизації виробними технологічних процесів, питома вага (%) ручної та механізованої прані; хронометраж робочого часу, відповідність його вимогам технологічного процесу. Також у санітарно-гігієнічні характеристиці не зазначено показники важкості праці.

Санітарно-гігієнічна характеристика умов праці підписується лікарем з гігієни праці, а якщо до складання висновку залучаються інші лікарі закладу державної санітарно-елідеміологічної служби, то документ підписується всіма фахівцями. Оскаржувана характеристика підписана «фельдшером санітарним», який не мав повноважень на представництво підприємства та підписання документа.

У жовтні 2019 року Управління Держпраці у Кіровоградській області надало відзив на касаційну скаргу, в якому просить залишити касаційну скаргу без задоволення, а оскаржені судові рішення без змін.

Відзив мотивований тим, що суди правильно встановили, що позивач не довів належними та допустимими доказами обґрунтованість позовних вимог, викладених у позовній заяві. Судом не встановлено якими саме діями (бездіяльністю) чи рішенням відповідачів порушені, оспорені чи не визнані права, свободи або інтереси позивача, тобто позивач не надав суду належних, допустимих та достатніх доказів порушення своїх прав саме відповідачами.

У жовтні 2019 року Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України у Кіровоградській області надало відзив на касаційну скаргу, в якому просить залишити касаційну скаргу без задоволення, а оскаржені судові рішення без змін.

Відзив мотивований тим, що під час розгляду справи не знайшли свого підтвердження доводи про те, що акт санітарно-епідеміологічного обстеження об`єкта від 05 червня 2015 року складений формально, без замірювань фізичних навантажень роботи, а санітарно-гігієнічна характеристика умов праці від 12 червня 2015 року позивача не відповідає дійсності. Також не доведено, що вказані документи не підписані належними особами, які відповідають за їх складення.

Рух справи

Ухвалою Верховного Суду від 10 жовтня 2019 року відкрито касаційне провадження у справі; роз`яснено учасникам справи право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, у строк до 04 листопада 2019 року.

У пункті 2 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ» від 15 січня 2020 року № 460-IX, який набрав чинності 08 лютого 2020 року, встановлено, що касаційні скарги на судові рішення, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом.

Ухвалою Верховного Суду від 25 травня 2020 року відзив ПСП «Агрофірма «Пурпурівська» залишено без розгляду; справу призначено до судового розгляду.

Позиція Верховного Суду

Колегія суддів частково приймає аргументи, які викладені в касаційній скарзі, з таких мотивів.

Суди встановили, що ОСОБА_1 з 12 вересня 2005 року працювала свинаркою в ПСП «Агрофірма «Пурпурівська». 13 березня 2006 року звільнена з роботи у зв`язку з виходом на пенсію по інвалідності. 02 квітня 2007 року прийнята на роботу до ПСП «Агрофірма «Пурпурівська» дояркою. З 21 грудня 2015 року по 01 лютого 2016 року перебувала на лікуванні у Новомиргородській ЦРЛ. Після закінчення лікування разом з лікарняним листом ОСОБА_1 надано висновок районної ЛКК № 469 від 27 грудня 2015 року, де вказувалося що за станом здоров`я вона не придатна до роботи дояркою, у зв`язку з чим позивача відповідно до наказу № 10 від 02 лютого 2016 року переведено на посаду нічного доглядача. Наказом № 12 від 11 лютого 2016 року позивач звільнена з роботи відповідно до пункту 2 частини першої статті 40 КЗпП, у зв`язку з виявленою невідповідністю щодо виконуваної роботи за станом здоров`я, що перешкоджає продовженню цієї роботи.

У зв`язку з тим, що під час лікування лікарі запідозрили у неї професійне захворювання, вона звернулася до ВП Маловисківське міжрайонне управління ДСЕСУ України в Кіровоградській області з метою обстеження умов праці.

05 червня 2015 року Маловисківським міжрайонним управлінням ГУ Держсанепідслужби України в Кіровоградській області складено акт санітарно-епідеміологічного обстеження об`єкта.

На підставі вказаного акту санітарно-епідеміологічного обстеження об`єкта Маловисківським міжрайонним управлінням ГУ Держсанепідслужби України в Кіровоградській області 12 червня 2015 року складено санітарно-гігієнічну характеристику умов праці позивача, згідно якої даних про професійну захворюваність та захворюваність з тимчасовою втратою працездатності немає, рівень шуму, хімфактори та по важкості праці допустимі, по мікроклімату - незначне відхилення, загальна оцінка умов праці ОСОБА_1 за показниками відносної вологості в холону пору - незначне відхилення.

Відповідно до пункту 1.4. Порядку складання та вимогами до санітарно-гігієнічних характеристик умов праці, затвердженого наказом Міністерства охорони здоров`я України від 13 грудня 2004 року № 614 (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) санітарно-гігієнічна характеристика складається лікарем з гігієни праці закладу державної санітарно-епідеміологічної служби за місцезнаходженням підприємства, де працює хворий, на запит керівника ЛПЗ (додаток 1). У разі необхідності до складання санітарно-гігієнічної характеристики можуть залучатись лікарі інших структурних підрозділів закладів державної санітарно-епідеміологічної служби.

У пункті 1.5. Порядку складання та вимогами до санітарно-гігієнічних характеристик умов праці, затвердженого наказом Міністерства охорони здоров`я України від 13 грудня 2004 року № 614 (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) передбачено, що підставою для складання санітарно-гігієнічної характеристики є акт санітарно-епідеміологічного обстеження об`єкта за формою 315/0, затвердженою наказом МОЗ України від 11 липня 2000 N 160 «Про затвердження форм облікової статистичної документації, що використовується в санітарно-епідеміологічних закладах». Обстеження проводиться за участю представників підприємства, первинної профспілкової організації, членом якої є хворий, або уповноваженої найманими працівниками особи з питань охорони праці, якщо хворий не є членом профспілки, та робочого органу виконавчої дирекції Фонду за місцезнаходженням підприємства.

Згідно пункту 1.6. Порядку складання та вимогами до санітарно-гігієнічних характеристик умов праці, затвердженого наказом Міністерства охорони здоров`я України від 13 грудня 2004 року № 614 (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) санітарно-гігієнічна характеристика підписується лікарем з гігієни праці, лікарями інших структурних підрозділів закладу державної санітарно-епідеміологічної служби, у разі їх залучення, та затверджується головним державним санітарним лікарем. Особи, які підписали акт обстеження умов праці, а також ті, що склали санітарно-гігієнічну характеристику, несуть відповідальність за достовірність інформації щодо умов праці та трудового процесу, викладеної у санітарно-гігієнічній характеристиці, згідно з чинним законодавством.

Відповідно до статті 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц зроблено висновок, що пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження.

Тобто, пред`явлення позову до неналежного відповідача є самостійною підставою для відмови в задоволенні позову.

Аналіз матеріалів справи свідчить, що ОСОБА_1 просила: визнати недійсним та скасувати акт санітарно-епідеміологічного обстеження об`єкта від 05 червня 2015 року, складений ВП «Маловисківським міжрайонним управлінням» ДСЕСУ в Кіровоградській області з обстеження умов праці; визнати недійсним та скасувати санітарно-гігієнічну характеристику умов праці від 12 червня 2015 року, складену Маловисківським міжрайонним управлінням ГУДУ в Кіровоградській області (а. с. 146 - 152, том 1).

У справі, що переглядається, позовні вимоги ОСОБА_1 заявлені до управління Держпраці у Кіровоградській області та ПСП «Агрофірма «Пурпурівська». Позивач, після постановлення судом першої інстанції ухвали від 10 липня 2018 року, клопотань про залучення державного закладу «Маловисківська районна санітарно-епідеміологічна станція» Міністерства охорони здоров`я співвідповідачем не заявляла, а тому, за таких обставин, відсутні підстави для задоволення позову внаслідок неналежного складу відповідачів.

За таких обставин, відсутні підстави для задоволення позову з огляду на незалучення до участі в справі осіб, питання про права та обов`язки яких підлягає вирішенню за результатами розгляду позовних вимог і в задоволенні позову потрібно було відмовити з цієї підстави, а тому судові рішення підлягають зміні. Проте суди зробив правильний висновок про відмову у задоволенні позову.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Доводи касаційної скарги дають підстави для висновку, що оскаржені рішення ухвалені без додержання норм матеріального та процесуального права. У зв`язку з наведеним, колегія суддів вважає, що касаційну скаргу необхідно задовольнити частково, оскаржені рішення змінити, виклавши їх мотивувальні частини у редакції цієї постанови, а в іншій частині залишити без змін.

Оскільки Верховний Суд змінює судові рішення, але виключно у частині мотивів їх прийняття, то новий розподіл судових витрат не здійснюється.

Керуючись статтями 400 та 410, 412 (в редакції, чинній станом на 07 лютого 2020 року), 409, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Рішення Новомиргородського районного суду Кіровоградської області від 23 квітня 2019 року та постанову Кропивницького апеляційного суду від 01 серпня 2019 року змінити, виклавши їх мотивувальні частини у редакції цієї постанови.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий В. І. Крат

Судді: І. О. Дундар

В. І. Журавель

Є. В. Краснощоков

М. М. Русинчук