Справа № 513/1272/19
Провадження № 2/513/67/20
Саратський районний суд Одеської області
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
05 червня 2020 року Саратський районний суд Одеської області у складі: судді Бучацької А.І., за участю секретаря судового засідання Златіної О.І., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Сарата цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
у грудні 2019 року позивачка звернулась до суду з позовом до відповідача, в якому просить розірвати шлюб, укладений між ними 19 вересня 2017 року.
Позовні вимоги мотивує тим, що шлюбні відносини вони припинили, мешкають окремо. Від шлюбу мають одну малолітню дитину, яка проживає з позивачкою.
Позивачка, належним чином повідомлена про день, час та місце слухання справи, до суду не з`явилась, в позовній заяві просила розглянути справу за її відсутності, надала згоду на заочний розгляд справи (а.с. 3).
Відповідачу ОСОБА_2 судові виклики надсилались за адресою його місця проживання, зареєстрованої у встановленому законом порядку, однак повертались з відміткою, що він за вказаною адресою не проживає (а.с. 21, 31, 47). Окрім того, за правилами ч.11 ст.128 ЦПК України відповідач викликався до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади (а.с.44).
За положеннями ч. 4 ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Відповідно до частини 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
У разі участі у справі кількох відповідачів заочний розгляд справи можливий у випадку неявки в судове засідання всіх відповідачів.
Частинами 1, 2 ст.281 ЦПК України встановлено, що про заочний розгляд справи суд постановляє ухвалу. Розгляд справи і ухвалення рішення проводяться за правилами загального чи спрощеного позовного провадження з особливостями, встановленими цією главою.
Позивачка надала письмову згоду на заочний розгляд справи.
Враховуючи вищевказані обставини та норми закону, суд приходить до висновку про наявність умов для проведення заочного розгляду даної справи та ухвалення заочного рішення.
Дослідивши письмові докази, суд приходить до висновку про задоволення позову.
Відповідно до ч.1 ст.24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка.
Частина 3 ст. 105 СК України встановлює, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду відповідно до статті 110 цього Кодексу.
Ст.112 СК України визначає, що суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їх дітей, що мають істотне значення.
Позивачка та відповідач перебувають у шлюбі з 19 вересня 2017 року, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 , виданим 19 вересня 2017 року Білгород-Дністровським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Одеській області (а.с. 6).
Сторони є батьками ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 (а.с. 7).
Шлюбні відносини сторони не підтримують, з липня 2019 року мешкають окремо, за цей час примирення не досягли.
Тому суд приходить до висновку, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам кожного з них, що мають істотне значення, а тому вважає за необхідне розірвати шлюб, укладений між сторонами.
Відповідно до ст.113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Враховуючи, що позивачка не подала клопотання про зміну прізвища, суд вважає необхідним залишити їй прізвище ОСОБА_1 .
Відповідно до ст. 137 ЦПК України з відповідача на користь позивачки належить стягнути документально підтверджені витрати на оплату професійної правничої допомоги в сумі 800 гривень, що підтверджується квитанцією та актом про надання професійної правничої допомоги (а. с. 9, 10).
Згідно ст. 141 ЦПК з відповідача на користь позивачки підлягають стягненню документально підтверджені витрати зі сплати судового збору в розмірі 768,40 гривень (а.с. 1).
Керуючись ст. ст. 105, 110, 112, 113 СК України, ст. ст. 2, 5, 10-13, 89, 258-259, 263-265, 273, 280-282 ЦПК України, суд
В И Р І Ш И В:
Позов задовольнити. Шлюб, зареєстрований 19 вересня 2017 року Білгород-Дністровським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Одеській області, актовий запис за № 450 між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , паспорт НОМЕР_3 , виданий Білгород-Дністровським РВ ГУ ДМС України в Одеській області 22 серпня 2012 року, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_4 , та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , паспорт № НОМЕР_5 , виданий 19 березня 2018 року органом 5144, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_6 - розірвати.
Після розірвання шлюбу дружині залишити прізвище ОСОБА_1 .
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , паспорт НОМЕР_3 , виданий 22 серпня 2012 року Білгород-Дністровським РВ ГУ ДМС України в Одеській області, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_4 , зареєстрованого в АДРЕСА_1 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , паспорт № НОМЕР_5 , виданий 19 березня 2018 року органом 5144, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_6 , зареєстрованої в АДРЕСА_2 , витрати на правничу допомогу у розмірі 800 (вісімсот) гривень та судовий збір у розмірі 768 (сімсот шістдесят вісім) гривень 40 копійок, а всього 1568 (одна тисяча п`ятсот шістдесят вісім) гривень 40 (сорок) копійок.
Заочне рішення може бути переглянуто Саратським районним судом за заявою відповідача, яку може бути подано протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення, але не пізніше закінчення строку карантину.
Заочне рішення суду може бути оскаржене до Одеського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Саратський районний суд Одеської області протягом тридцяти днів після отримання копії рішення, а відповідачем - протягом тридцяти з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя А. І. Бучацька