Справа № 185/659/20
Провадження № 2/185/1724/20
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
01 червня 2020 року м.Павлоград
Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі: головуючого - судді Врони А.О., за участю секретаря судового засідання - Зубкової П.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу ЄУ № 185/659/20 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у праві користування та розпорядження майном шляхом визнання особи такою, що втратила право користування житлом,-
27 січня 2020 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 , в якому просить суд усунути перешкоди у праві користування та розпорядження майном шляхом визнання ОСОБА_2 таким, що втратив право користування житловим приміщенням, а саме будинком за адресою: АДРЕСА_1 . Позовна заява мотивована тим, що позивачу на праві власності належить будинок АДРЕСА_1 . В вищезазначеному будинку зареєстровано місце проживання ОСОБА_2 , який не є родичем, не проживає у вищезазначеному будинку, комунальні послуги не оплачує, власних речей в будинку не залишив.
Позивач у судове засідання не з`явилась, надала до суду заяву, згідно якої просила розглянути справу за її відсутності, позовні вимоги підтримала повністю, просить їх задовольнити, не заперечує проти заочного розгляду справи.
Відповідач у судове засідання повторно не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причину неявки суду не повідомив, відзив на позов не подав.
Суд, враховуючи думку позивача, ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, судом встановлені наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що на підставі договору про надання у безстрокове користування земельної ділянки для будівництва індивідуального житлового будинку на праві особистої власності, посвідченого 16.12.1975 року Другою Павлоградською державною нотаріальною контрою р№2942, ОСОБА_3 є власником будинку АДРЕСА_1 , зареєстровано станом на 04.05.1988 року, що підтверджується довідкою колективного підприємства "Павлоградське міжміське бюро технічної інвентаризації" від 27.05.2020 року №66.
Державний реєстр речових прав на нерухоме майно відомостей не містить.
Згідно копії свідоцтва про укладення шлюбу, ОСОБА_3 зареєструвала шлюб 12 серпня 1989 року, дружині присвоєно прізвище ОСОБА_4 . Тобто ОСОБА_3 змінила прізвище на ОСОБА_4 внаслідок укладення шлюбу після реєстрації за нею права власності на вказане вище нерухоме майно.
У вищевказаному будинку зареєстровано місце проживання ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з 15.10.2001 року, що підтверджується відомостями відділу реєстрації та обліку громадян виконавчого комітету Павлоградської міської ради від 04.02.2020 року №117, довідкою комунального підприємства «Міський інформаційно-розрахунковий аналітичний центр» Павлоградської міської ради від 17.12.2009 року №8099.
Відповідно до акту, складеного 17.12.2019 року головою квартального комітету №62 ОСОБА_5 , сусідами ОСОБА_6 ( АДРЕСА_2 ), ОСОБА_7 ( АДРЕСА_3 ), ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2, не проживає з дати реєстрації 15.10.2001 року у будинку АДРЕСА_1 .
Відповідно до ч. 1 ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
Згідно з положеннями статті 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.
Аналіз зазначеної норми дає підстави для висновку про те, що власник має право вимагати від осіб, які не є членами його сім`ї, а також не відносяться до кола осіб, які постійно проживають разом з ним і ведуть з ним спільне господарство, усунення порушень свого права власності у будь-який час.
Зважаючи на вищевикладені норми законодавства та враховуючи обставини справи, зокрема, що відповідач не проживає в будинку з дати реєстрації його місця проживання, суд вважає за необхідне задовольнити вимоги позивача та визнати відповідача таким, що втратив право користування житловим приміщенням за адресою: АДРЕСА_1 .
Відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Керуючись ст. 5, 12, 13, 81, 89, 141, 258, 259, 263-265, 273, 280-284 ЦПК України, суд,-
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у праві користування та розпорядження майном шляхом визнання особи такою, що втратила право користування житлом - задовольнити у повному обсязі.
Усунути перешкоди у праві користування та розпорядження майном шляхом визнання ОСОБА_2 таким, що втратив право користування будинком за адресою: АДРЕСА_1 .
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 840 (вісімсот сорок) грн. 80 коп.
Позивач - ОСОБА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , місце проживання зареєстроване за адресою: АДРЕСА_1 .
Відповідач - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: невідомий, місце проживання зареєстровано за адресою: АДРЕСА_1 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі в 30-денний строк, з дня його проголошення, апеляційної скарги.
Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строк на подання заяви про перегляд заочного рішення, апеляційного оскарження продовжується на строк дії такого карантину.
У відповідності до п.п. 15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України, в редакції Закону України від 03.10.2017 року, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи через Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області.
Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження відповідно та в порядку і строки, визначені ст. 354 ЦПК України.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя А. О. Врона