Справа № 304/1666/14-ц Провадження № 8/304/1/2020
У Х В А Л А

04 червня 2020 року м. Перечин

Перечинський районний суд Закарпатської області у складі:

головуючого - судді Чепурнова В.О.,

розглянувши в порядку письмового провадження заяву представника ОСОБА_1 - адвоката Коваленка Олександра Миколайовича про відвід судді у цивільній справі за заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору - Тур`я-Пасіцька сільська рада Перечинського району Закарпатської області, ОСОБА_3 , відділ Держгеокадастру у Перечинському районі, про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, -

В С Т А Н О В И В :

на розгляді Перечинського районного суду під головуванням судді Чепурнова В.О. перебуває вказана цивільна справа, в якій адвокатом Коваленком О.М. як представником відповідача ОСОБА_1 подано заяву про відвід. Заяву мотивовано тим, що суддя Чепурнов В.О. не має прав проводити розгляд даної справи та підлягає відводу з причин, передбачених п. 5 ч. 1 ст. 36 ЦПК України. Так, ОСОБА_2 звернулася із заявою про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами, за якою суддею відкрито провадження та призначено розгляд справи на 22 січня 2020 року. На вказане засідання прибули всі сторони, окрім самої заявниці, яка подала заяву про перенесення засідання без доручення доказів та матеріалів, так само як і на наступні судові засідання, які переносились по її ініціативі. Надалі суддя, діючи всупереч вимог ч. ч. 1, 2 ст. 429 ЦПК України, що передбачає розгляд заяви в порядку спрощеного провадження з повідомленням сторін, а неявка сторони не перешкоджає розгляду заяви, переніс судовий розгляд за неявкою заявника. Окрім цього зазначив, що зобов`яже заявника надати документи, що підтверджують поважність її неявки, а за відсутності таких - притягне до відповідальності за неповагу до суду, що зафіксовано аудіозаписом судового засідання. В подальшому заявник неодноразово переносила розгляд заяви і суд, не перевіряючи докази та не приймаючи до неї обіцяних мір, приймав рішення про перенесення засідання. Оскільки суддя всупереч вимог ЦПК України створює для заявника умови, якими вона може скористатися, такі як затягування справи, що унеможливлює реалізацію його клієнтом свого права на земельну ділянку, тому просить задовольнити заяву.

У порядку ч. ч. 7, 8 ст. 40 ЦПК України суд вирішує питання про відвід судді у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.

Дослідивши заяву адвоката та матеріали справи, необхідні для розгляду заяви про відвід, суд приходить до такого висновку.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Згідно ч. 3 ст. 36 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Підставами відводу заявник визначає те, що суддя вкотре відклав розгляд справи через неявку заявника, яка у свою чергу не надала документів, що підтверджують поважність її неявки.

Вирішуючи питання щодо відводу, слід виходити із поняття упередженості судді в процесі розгляду справи. Для того, щоб ці обставини лягли в основу заяви про відвід, вони мають бути доведені.

Суду ж не надано доказів, які підтверджують факт упередженого ставлення судді у процесі розгляду даної справи. Навпаки, матеріали справи містять копію Виписки із медичної картки стаціонарного хворого № 3998/214 від 31 березня 2020 року щодо хворого ОСОБА_2 , де зазначено діагноз «закритий уламковий перелом н/з правої стегнової кістки зі зміщенням відламків. 32В2(S72.3) ІХС» (а. с. 85-86), що відповідно унеможливило явку позивача ОСОБА_2 до суду та у свою чергу визнано судом поважною причиною.

З урахуванням викладеного суд дійшов висновку, що доводи заявника в частині упередженості судді не ґрунтуються на нормах ЦПК України, ним не зазначено і не доведено наявність обставин, які б вказували на необ`єктивність або упередженість головуючого судді.

Частиною 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Так, наявність безсторонності визначається за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв.

Європейський суд з прав людини у рішенні в справі «Мироненко та Мартенко проти України» вказав, що згідно з усталеною практикою ЄСПЛ наявність безсторонності має визначатися для дотримання п. 1 ст. 6 Конвенції за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечив суд відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім.

На обґрунтування свого висновку ЄСПЛ звернув увагу на те, що, застосовуючи об`єктивний критерій, слід з`ясувати, чи існують, окрім самої поведінки судді, певні факти, які можуть бути підставою для сумніву в його безсторонності. Тобто при визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного судді позиція особи, про яку йдеться, має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими.

Однак поняття «інші обставини, які викликають сумнів у його неупередженості», є оціночними, використання яких залежить від правосвідомості особи, яка їх застосовує та з`ясовує їх сутність, виходячи зі свого внутрішнього переконання.

Викладені в заяві про відвід доводи заявника за своєю суттю ґрунтуються на їх незгоді з певними процесуальними рішеннями, діями суду (судді).

Щодо розумності розгляду справи слід зазначити, що під час розгляду справ щодо тривалості провадження у національних судах Європейський суд у своїй практиці визначив ряд критеріїв, за якими він оцінює її розумність. Серед них такі: складність справи; поведінка сторін; поведінка державних органів; важливість справи для заявника.

Посилання заявника, що позивач намагається затягнути розгляд справи без поважних причин, спростовується матеріалами справи, які містять як клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з хворобою позивача ОСОБА_2 (а. с. 83-86), про відкладення такої у зв`язку з необхідністю ознайомлення її нового захисника з матеріалами справи (а. с. 74-76), а також засідання, що було призначене на 15 травня 2020 року відкладене в тому числі за клопотанням самого адвоката Коваленко О.М. (а. с. 91).

Відтак, об`єктивно обґрунтованих даних про те, що суддя Чепурнов В.О. прямо заінтересований у результаті розгляду справи, а також обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді відсутні.

Таким чином суд приходить до висновку, що заява про відвід є необґрунтованою, а тому задоволенню не підлягає.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст. 36, 39, 40, 258-260, 263 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

у задоволені заяви представника ОСОБА_1 - адвоката Коваленка Олександра Миколайовича про відвід судді у цивільній справі за заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору - Тур`я-Пасіцька сільська рада Перечинського району Закарпатської області, ОСОБА_3 , відділ Держгеокадастру у Перечинському районі, про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий: Чепурнов В.О.