Постанова

Іменем України

27 травня 2020 року

м. Київ

справа № 711/1527/18

провадження № 61-1760св19

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Ступак О. В.,

суддів: Гулейкова І. Ю., Олійник А. С., Погрібного С. О.,

Яремка В. В. (суддя-доповідач),

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - Публічне акціонерне товариство «Черкасиобленерго»,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Придніпровського районного суду м. Черкаси від 21 серпня 2018 року у складі судді Кондрацької Н. М. та постанову Апеляційного суду Черкаської області від 20 листопада 2018 року у складі колегії суддів: Нерушак Л. В., Василенко Л. І., Фетісова Т. Л.,

ВСТАНОВИВ:

ОПИСОВА ЧАСТИНА

Короткий зміст позовних вимог та рішень судів

У лютому 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго» (далі - ПАТ «Черкасиобленерго») про скасування рішення та зобов`язати скасувати акт.

Позов обґрунтовував такими обставинами. 20 квітня 2016 року між сторонами укладений договір № 500 про постачання електричної енергії, згідно з умовами якого відповідач зобов`язався постачати позивачу електроенергію як різновид товару, а позивач мав дотримуватись режиму споживання електричної енергії, оплачувати постачальнику вартість електричної енергії, а також здійснювати інші платежі згідно з умовами цього договору та додатків до нього.

У період дії вказаного договору, 09 лютого 2018 року, працівниками ПАТ «Черкасиобленерго» проведена перевірка об`єкта позивача з дотримання правил користування електричною енергією. У результаті перевірки виявлено порушення пункту 6.40 Правил користування електричною енергією, затверджених Постановою національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 31 липня 1996 року № 28 (далі - ПКЕЕ), а саме: відсутня пломба енергопостачальної організації на щиті РП-0,4 кв. НІК 2301 № 064790 та ТП-275 в установленому місці, вказаному в акті пломбування від 24 квітня 2016 року, за результатом чого відповідачем складено акт про порушення № 003340.

19 лютого 2018 року за участю представників сторін відбулося засідання комісії, за результатом якого відповідачем винесено рішення, яке оформлене протоколом № 75. Вказаним рішенням розглянуто зазначений вище акт про порушення та відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ від 04 травня 2006 року № 562 (далі - Методика), визначено обсяг недорахованої електричної енергії - 68 119 кВт год, затверджено позивачу розрахунок величини вартості недонарахованої електричної енергії у розмірі 155 944,60 грн.

Відповідач самовільно, без присутності позивача або його представників, зірвав пломбу № П.2012 на приладі обліку та у порушення умов договору безпідставно встановив іншу пломбу № 861 .

Ураховуючи наведене, позивач просив суд скасувати рішення ПАТ «Черкасиобленерго», оформлене протоколом № 75, про визначення обсягу необлікованої електричної енергії - 68 119 кВт год та вартості необлікованої електричної енергії у розмірі 155 944,60 грн; зобов`язати ПАТ «Черкасиобленерго» скасувати акт про порушення від 09 лютого 2018 року № 003340.

Рішенням Придніпровського районного суду м. Черкаси від 21 серпня 2018 року у задоволенні позову відмовлено.

Рішення суду першої інстанції мотивоване тим, що актом про порушення від 09 лютого 2018 року № 003340, складеним представниками ПАТ «Черкасиобленерго» в присутності уповноваженого представника споживача під час непланової перевірки вимірювального комплексу ТП-275, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , встановлено, що споживач порушив пункт 10.2.9 ПКЕЕ (тут і далі - у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин), зокрема виявлено: відсутність контакту у вторинних колах напруги в.А та ф.В через затискання проводів у клемнику лічильника № 0647490 на ізоляцію; трансформатори струму 200/5 зібрані у схему обліку електричної енергії в зворотному напрямку; порушення пункту 10.2.26 ПКЕЕ, а саме відсутність пломби енергопостачальної організації № 57332058; виявлено незатиснену свинцеву пломбу № 861 на кришці клемника лічильника № 0647490 . Суд дійшов висновку, що у зв`язку з виявленим порушенням ПАТ «Черкасиобленерго» правомірно прийнято рішення про нарахування вартості необлікованої електричної енергії згідно з Методикою, а позивачем не доведено факту зміни пломби представниками ПАТ «Черкасиобленерго» без відома позивача.

Постановою Апеляційного суду Черкаської області від 20 листопада 2018 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, а рішення Придніпровського районного суду м. Черкаси від 21 серпня 2018 року - без змін.

Апеляційний суд погодився з висновками суду першої інстанції про те, що ПАТ «Черкасиобленерго» правомірно прийнято рішення про нарахування вартості необлікованої електричної енергії у розмірі 155 944,60 грн.

Короткий зміст та узагальнені доводи касаційної скарги і позиції інших учасників

У січні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою, в якій, посилаючись на неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просив оскаржувані судові рішення скасувати та ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити.

Касаційна скарга мотивована тим, що на позивача не покладено обов`язку із забезпечення збереження пломб, а тому акт про порушення від 09 лютого 2018 року № 003340 не може бути належним та допустимим доказом, що підтверджує факт порушення споживачем ПКЕЕ, і не може бути покладений в основу прийнятого комісією рішення про нарахування вартості недорахованої електричної енергії. Отже, позивач не може нести відповідальність відповідно до складеного акта про порушення та нарахованих штрафних санкцій відповідно до Методики та ПКЕЕ.

У липні 2019 року надійшов відзив ПАТ «Черкасиобленерго», в якому відповідач просив залишити касаційну скаргу без задоволення, а оскаржуване рішення суду апеляційної інстанції - без змін.

Рух справи в суді касаційної інстанції

Ухвалою Верховного Суду від 21 червня 2019 року відкрито касаційне провадження у цій справі та витребувано її матеріали.

Ухвалою Верховного Суду від 20 травня 2020 року справу призначено до розгляду.

МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА

Позиція Верховного Суду

Відповідно до пункту 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ» від 15 січня 2020 року № 460-ІХ (далі - Закон № 460-ІХ) касаційні скарги на судові рішення, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом (08 лютого 2020 року).

Касаційна скарга у цій справі подана у січні 2019 року, а тому вона підлягає розгляду в порядку, що діяв до набрання чинності Законом № 460-ІХ.

Частиною першою статті 402 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) встановлено, що усуді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Згідно з частиною другою статті 389 ЦПК України (тут і далі - у редакції, чинній до набрання чинності Законом № 460-IX) підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Вивчивши матеріали цивільної справи, перевіривши доводи касаційної скарги, Верховний Суд дійшов висновку, що касаційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на таке.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Суди встановили, що актом про порушення від 09 лютого 2018 року № 003340, складеним представниками ПАТ «Черкасиобленерго» у присутності уповноваженого представника споживача в особі ОСОБА_2 , під час непланової перевірки вимірювального комплексу ТП-275, розташованого на АДРЕСА_1 , встановлено, що споживач порушив пункт 10.2.9 ПКЕЕ, а саме виявлено відсутність контакту у вторинних колах напруги в.А та ф.В через затискання проводів у клемнику лічильника № 0647490 на ізоляцію, а також виявлено, що трансформатори струму 200/5 зібрані у схему обліку електричної енергії в зворотному напрямку. Крім того, споживачем порушено пункт 10.2.26 ПКЕЕ, а саме: відсутня пломба енергопостачальної організації № 57332058, виявлено незатиснену свинцеву пломбу № 861 на кришці клемника лічильника № 0647490 .

У акті про порушення від 09 лютого 2018 року № 003340 повідомлено уповноваженого представника споживача про те, що комісія постачальника електроенергії з розгляду вищевказаного акта про порушення буде проводити засідання 19 лютого 2018 року за адресою: АДРЕСА_2 , у кабінеті комерційного директора о 13:30 годині.

Згідно з протоколом від 19 лютого 2018 року № 75 на засіданні комісії розглянуто акт про порушення споживачем ПКЕЕ та Методики, у результаті розгляду якого прийнято рішення, згідно з яким обсяг необлікованої електричної енергії становить 68 119 кВт/год, вартість необлікованої електричної енергії - 155 944,60 грн.

Відповідно до частини першої статті 714 Цивільного кодексу України(далі - ЦК України) передбачено, що за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Статтею 26 Закону України «Про електроенергетику» встановлено обов`язки та відповідальність споживачів енергії, а також, що споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов`язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною енергією.

Відповідно до статті 27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Також дана стаття виокремлює серед правопорушень порушення правил користування енергією, пошкодження приладів обліку тощо.

Пунктом 6.40 ПКЕЕ визначено, що у разі виявлення працівниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики.

Відповідно до частин першої, другої пункту 6.41 ПКЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якої споживач отримує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих ПКЕЕ або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень. В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих ПКЕЕ та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недорахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, які необхідно вжити для усунення допущених порушень.

Згідно з пунктом 3.3 ПКЕЕ відповідальність за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені.

Пунктом 1.2 Методики передбачено, що вона застосовується постачальником електричної енергії за регульованим тарифом (електропередавальною організацією) при визначенні обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією та/або виявлення фактів крадіжки електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку. У разі своєчасного (до виявлення порушення представниками енергопостачальника) письмового повідомлення споживачем енергопостачальника про виявлені ним пошкодження приладів (систем) обліку, пошкодження або зрив пломб та за відсутності явних ознак втручання в роботу приладів (систем) обліку Методика не застосовується.

Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ, та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕ: порушення цілісності пломб, цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлені пломби (дріт, кордова нитка тощо), порушення цілісності гвинтів, на яких закріплено пломбувальний матеріал (далі - порушення пломб), або відсутності на приладах обліку пломб з відбитками тавр про повірку приладів обліку (за умови наявності акта про збереження пломб, складеного в порядку, установленому ПКЕЕ, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження приладів обліку, установлених пломб, та за умови втручання споживача в роботу приладів обліку).

Тобто, крім встановлення окремого порушення ПКЕЕ - факту зриву пломби, необхідно довести можливість споживання споживачем внаслідок цього необлікованої електроенергії.

Із змісту акта про порушення № 003340 вбачається, що споживач ОСОБА_1 порушив пункт 10.2.9 ПКЕЕ, а саме: виявлено відсутність контакту у вторинних колах напруги, через затискання проводів у клемнику лічильника на ізоляцію; трансформатори струму зібрані у схему обліку електричної енергії у зворотному напрямку. Ці обставини свідчать про те, що саме споживачем допущено втручання у роботу приладу обліку, що призвело до споживання необлікованої електричної енергії.

У цій справі позивачем заявлені як вимоги про скасування акта про порушення ПКЕЕ, так й вимоги про скасування рішення, оформленого протоколом № 75 про визначення обсягу необлікованої електричної енергії - 68 119 кВт/год та вартості необлікованої електричної енергії у розмірі 155 944,60 грн.

Таке рішення комісії, оформлене протоколом з розгляду акта про порушення ПКЕЕ, безпосередньо впливає на права та обов`язки відповідного суб`єкта споживання електричної енергії в контексті його відносин з електропостачальною організацією, встановлює обсяг і вартість недоврахованої електричної енергії та створює загрозу припинення електропостачання відповідного споживача. Тому оскарження рішення комісії є належним способом захисту порушеного права (див. пункт 81 постанови Великої Палати Верховного Суду від 14 січня 2020 року у справі № 910/17955/17 (провадження № 12-137гс19).

Верховний Суд враховує, що оскільки факт необлікованої електричної енергії споживачем підтверджено наявними у справі доказами, акт про порушення від 09 лютого 2018 року № 003340 та рішення комісії, оформлене протоколом від 19 лютого 2018 року, підписані представником споживача ОСОБА_2 , та ураховуючи те, що позивачем не доведено, що відповідачем самовільно, без присутності позивача або його представників, зірвано пломбу, суди попередніх інстанцій дійшли правильного висновку про відмову в задоволенні позову, оскільки рішення комісії ПАТ «Черкасиобленерго» з розгляду акта від 09 лютого 2018 року № 003340 про порушення ПКЕЕ, оформлене протоколом № 75 від 19 лютого 2018 року, яким щодо ОСОБА_1 нараховано збитки, прийнято відповідачем без порушенням ПКЕЕ та вимог чинного законодавства.

У зв`язку з цим Верховний Суд відхиляє доводи заявника про неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

Ці доводи в основному зводяться до непогодження зі встановленими обставинами справи, переоцінки доказів, що відповідно до статті 400 ЦПК України не відноситься до повноважень суду касаційної інстанції.

Касаційна скарга не містить посилання на неправильністьвстановлення обсягу і вартості недоврахованої електричної енергії.

Заявник посилається на помилкове найменування судом першої інстанції нормативного акта, який регулює спірні правовідносини у сфері користування електричною енергією, проте не зазначає, як це вплинуло на вирішення по суті спору.

У цій справі ОСОБА_1 також заявив вимогу про зобов`язання ПАТ «Черкасиобленерго» скасувати акт про порушення від 09 лютого 2018 року № 003340.

Частиною першою статті 15 ЦК України встановлено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до змісту статей 11, 15 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства. Кожна особа має право на судовий захист.

Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення.

Способи захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють як закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав, як вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів дається в статті 16 ЦК України.

Як правило, власник порушеного права може скористатися не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права. Частіше за все спосіб захисту порушеного права прямо визначається спеціальним законом і регламентує конкретні цивільні правовідносини.

Складений працівниками електропостачальної організації акт про порушення ПКЕЕ є лише фіксацією такого порушення, що було виявлено під час проведення перевірки дотримання цих Правил, тому оскарження лише факту складення такого акта, який не встановлює для споживача будь-яких обов`язків і є різновидом претензії, не передбачено чинним законодавством як спосіб захисту прав.

Зазначений акт може бути визнаний як доказ (із наданням йому відповідної оцінки судом під час вирішення іншого спору), зокрема щодо відшкодування матеріальних збитків, при вирішенні якого суд зобов`язаний дати оцінку щодо дійсності цього акта.

Обраний ОСОБА_1 спосіб захисту прав шляхом подання позову про зобов`язання ПАТ «Черкасиобленерго» скасувати акт про порушення від 09 лютого 2018 року № 003340, сам по собі не сприяє ефективному відновленню порушеного права.

Аналогічного висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 06 лютого 2019 року у справі № 522/12901/17-ц (провадження № 14-503цс18), зауваживши, що такі вимоги не підлягають розгляду не лише в порядку цивільного судочинства, але і взагалі не підлягають судовому розгляду, а обраний позивачем спосіб захисту прав шляхом подання позову про скасування протоколу щодо розгляду акта про порушення ПКЕЕ та визнання дій комісії щодо розгляду зазначеного акта неправомірними, сам по собі не сприяє ефективному відновленню порушеного права.

Водночас у цій справі предметом позову є не тільки акт про порушення ПКЕЕ від 09 лютого 2018 року № 003340, а й вимога про скасування рішення комісії, оформленого протоколом з розгляду вказаного акта про порушення.

Тому вирішення судами спору по суті за наслідками цих двох взаємопов`язаних вимог не суперечить вказаному висновку Великої Палати Верховного Суду.

Інші доводи касаційної скарги були предметом дослідження судом апеляційної інстанції і додаткового правового аналізу не потребують, оскільки при їх дослідженні та встановленні судом дотримано норми матеріального та процесуального права і на законність рішення судів першої та апеляційної інстанцій не впливають.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Отже, рішення судів першої та апеляційної інстанцій ухвалені з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Відповідно до частини першої статті 410 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін.

Частиною тринадцятою статті 141 ЦПК України передбачено, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

Оскільки оскаржувані судові рішення підлягають залишенню без змін, то розподілу судових витрат Верховний Суд не здійснює.

Керуючись статтями 400, 409, 410, 416, 419 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Придніпровського районного суду м. Черкаси від 21 серпня 2018 року та постанову Апеляційного суду Черкаської області від 20 листопада 2018 року залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий О. В. Ступак

Судді: І. Ю. Гулейков

А. С. Олійник

С. О. Погрібний

В. В. Яремко