гСправа № 358/984/19 Провадження № 2-др/358/1/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 березня 2020 року м. Богуслав

Богуславський районний суд Київської області в складі :

головуючого судді Тітова М.Б.,

за участю:

секретаря судового засідання Зеленько О.Д,

представника позивача ОСОБА_1 О.В ОСОБА_2 ,

представника відповідачів ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Богуславі, заяву представника відповідачів ОСОБА_3 про ухвалення додаткового рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: виконавчий комітет Богуславської міської Ради Київської області, начальник відділу державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Богуславської міської ради Харченко О.О., Державна архітектурно-будівельна інспекція України департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, відділ державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Богуславської міської ради, про визнання не законним захоплення горища, про усунення перешкод в користуванні горищем шляхом знесення самовільно збудованих споруд, про знесення самовільно збудованого об`єкту нерухомості (прибудови),-

В С Т А Н О В И В:

27 грудня 2019 року ухвалою Богуславського районного суду Київської області було залишено без розгляду позов ОСОБА_4 до ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: виконавчий комітет Богуславської міської Ради Київської області, начальник відділу державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Богуславської міської ради Харченко О.О., Державна архітектурно-будівельна інспекція України департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, відділ державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Богуславської міської ради, про визнання незаконним захоплення горища, про усунення перешкод в користуванні горищем шляхом знесення самовільно збудованих споруд, про знесення самовільно збудованого об`єкту нерухомості (прибудови).

02.01.2020 до суду надійшла заява представника відповідачів ОСОБА_3 про стягнення з позивача судових витрат понесених на професійну правничу допомогу у розмірі 5000,00 грн. на користь кожного із відповідачів.

Свою заяву представник відповідачів мотивує тим, що відповідачі ОСОБА_5 і ОСОБА_6 , отримавши позовну заяву, вимушені були звернутися за професійною правничою допомогою до адвоката Шапошника Є.В., оскільки не володіють в достатній мірі знаннями у галузі правознавства. Вказана допомога їм була надана, про що були складені відповідні документи, які було надано і долучено судом до матеріалів справи, зокрема Договори про надання правової допомоги, додаткові угоди до договорів про надання правової допомоги, а також квитанції про сплату авансового платежу у зв`язку з наданням правової допомоги.

Під час неодноразового проведення судових засідань в Богуславському районному суді Київської області сторона позивача з клопотанням про зменшення розміру витрат на правничу допомогу не зверталась.

27.12.2019 Богуславський районний суд по справі № 358/984/19 виніс ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, але під час прийняття судового рішення судом не було вирішено питання про судові витрати, які понесли відповідачі ОСОБА_5 та ОСОБА_6 при розгляді справи.

Посилаючись на положення п. 3 ч. 1 ст. 270 ЦПК України представник відповідачів просить ухвалити додаткове рішення у справі № 358/984/19 про стягнення з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_5 і ОСОБА_6 судових витрат, а саме витрат на професійну правничу допомогу в розмірі 5000 (п`ять тисяч гривень кожному.

В судовому засіданні представник відповідачів ОСОБА_3 заяву про ухвалення додаткового рішення підтримав, посилаючись на вищенаведене обґрунтування, а також зазначив, що сторона відповідачів переконана в тому, що дії позивача ОСОБА_4 були необгрунтовані, оскільки позивач достовірно знав про те, що власником будинковолодіння та земельної ділянки являвся ОСОБА_6 , хоча в первинному позові відповідачем був заявлений лише ОСОБА_5 , який на момент звернення позивача до суду, до права власності не мав ніякого відношення. Вказаний факт підтверджено тим, що позивачем до первинної позовної заяви була долучена копія інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна за № 160416044.

Також, в порушення вимог ст. 50 ЦПК України 01.11.2019 під час проведення підготовчого засідання по вказаній справі стороною позивача безпідставно було подано клопотання про залучення в справі в якості співвідповідача ОСОБА_6 , у якого з ОСОБА_5 були відсутні будь-які спільні права чи обов`язки. Крім того, в своїй позовній заяві ОСОБА_4 не доводив наявність у нього порушеного права для звернення до суду з позовом про знесення самочинно збудованого об`єкта нерухомості, тобто його дії при подачі позовної заяви були необґрунтовані.

Представник позивача ОСОБА_1 О ОСОБА_7 в судовому засіданні висловила заперечення проти вимог представника відповідачів, в яких вказала на те, що на момент подачі позову ОСОБА_4 дійсно було порушено його право. У своїй позовній заяві позивач просив визнати незаконним захоплення горища та усунути перешкоди в користуванні горищем шляхом знесення самовільно збудованих споруд. Факт наявності порушеного права підтверджується відповідними документами, а також враховуючи той факт, що споруда, яка безпосередньо була предметом позову, згоріла в результаті пожежі 11 січня 2020 року. А це могло призвести до матеріальних втрат чи втрати здоров`я чи життя позивача. Тому сторона позивача стверджує, що не має підстав вважати, що дії ОСОБА_4 щодо звернення з цим позовом були неправильними чи необґрунтованими.

Також представник позивача зазначила, що ухвала про залишення позовної заяви без розгляду не свідчить про необґрунтованість дій позивача, що за частинами п`ятою та шостою статті 142 ЦПК України могло бути підставою покладення на іншу сторону компенсації судових витрат.

З огляду на зміст позовної заяви та доданих до неї доказів, не вбачається завідомо безпідставності позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидний штучний характер. Крім того, звернення до суду з позовом є суб`єктивним правом позивача, гарантованим статтями 55, 124 Конституції України, є безумовним доступом до правосуддя незалежно від обґрунтованості позову, тому саме по собі пред`явлення позову не може свідчити про необґрунтовані дії позивача. Крім того, з наявних матеріалів судової справи вбачається, що суд під час розгляду справи не дійшов до стадії дослідження доказів у справі. Оцінка доказів судом здійснюється згідно ст. ст.89, 245, 265 ЦПК України виключно у нарадчій кімнаті, з наведенням, зокрема, мотивованої оцінки кожного з аргументів сторін, наведенням доказів та мотивів їх прийняття або відхилення. Оскільки у даній справі суд не досліджував доказів, сторона позивача вважає, що немає підстав вважати саме ці дії позивача у даній справі необґрунтованими, так як вони мали місце в спосіб та у порядку, встановленому діючим ЦПК України.

Суд заслухавши пояснення представника відповідачів ОСОБА_3 , представника позивача ОСОБА_8 та дослідивши матеріали справи, приходить до висновку про залишення заяви представника відповідачів без задоволення, виходячи з наступних підстав.

05 липня 2019 року позивач ОСОБА_4 звернувся до суду з позовом, в якому просив зобов`язати ОСОБА_5 , який здійснив самочинне будівництво, усунути перешкоди в здійсненні права власності ОСОБА_4 на належну йому частину житлового будинку АДРЕСА_1 шляхом знесення самочинної добудови до будинку розташованого за адресою: АДРЕСА_2 . Також просив зобов`язати ОСОБА_5 , який здійснив самочинне будівництво, усунути перешкоди в здійсненні права власності ОСОБА_4 на належну йому частину житлового будинку АДРЕСА_1 шляхом знесення самочинно добудованого гаража та бані за адресою: АДРЕСА_2 .

Свої вимоги позивач обґрунтовував тим, що він є власником квартири АДРЕСА_3 . Відповідач - ОСОБА_5 є мешканцем і власником квартири АДРЕСА_4 .

У 2001 році ОСОБА_5 без відповідних дозволів та погоджень із державними органами здійснив добудову до своєї квартири, в наслідок чого перекрив йому доступ до горища, оскільки над самочинною прибудовою ОСОБА_5 знаходиться вхід до горища будинку. Внаслідок чого, він (позивач) не може потрапити до горища.

Крім того, ОСОБА_5 самочинно добудував (розширив) гараж на першому поверсі, на другому поверсі якого самочинно збудована та облаштована баня з 2016 року, близько до його частини будинку. Таким чином, створив йому такі умови, які завдають значні незручності та несуть загрозу його майну та здоров`ю, існує реальна загроза загорання його (позивача) майна, оскільки під час топки бані в трубу вилітають іскри, постійне задимлення, неприємні запахи, його земельна ділянка та вікна будинку затінюються з південного боку будинку. Тому такі дії відповідача перешкоджають реалізації ним (позивачем) права користування і розпорядження своїм майном.

Ухвалою Богуславського районного суду Київської області від 01 листопада 2019 року до участі в справі залучено співвідповідача ОСОБА_6 , оскільки з відзиву на позовну заяву сторона позивача дізналась, що власником господарства та земельної ділянки, що розташовані за адресою: АДРЕСА_2 являється ОСОБА_6 , відповідно до рішення Богуславської міської ради від 27.05.2019 № 1194-60-УІІ та витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності.

Ухвалою Богуславського районного суду Київської області від 27 грудня 2019 року позов ОСОБА_4 до ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: виконавчий комітет Богуславської міської Ради Київської області, начальник відділу державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Богуславської міської ради Харченко О.О., Державна архітектурно-будівельна інспекція України департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, відділ державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Богуславської міської ради, про визнання не законним захоплення горища, про усунення перешкод в користуванні горищем шляхом знесення самовільно збудованих споруд, про знесення самовільно збудованого об`єкту нерухомості (прибудови), залишено без розгляду, оскільки 27 грудня 2019 року представник позивача ОСОБА_8 до початку розгляду справи по суті подала до суду заяву, в якій просила залишити позов без розгляду.

Відповідно до положень частини п`ятої, шостої статті 142 ЦПК України у разі закриття провадження у справі або залишення позову без розгляду відповідач має право заявити вимоги про компенсацію здійснених ним витрат, пов`язаних з розглядом справи, внаслідок необґрунтованих дій позивача. У випадках, встановлених частинами третьою - п`ятою цієї статті, суд може вирішити питання про розподіл судових витрат протягом п`ятнадцяти днів з дня постановлення ухвали про закриття провадження у справі або залишення позову без розгляду, рішення про задоволення позову у зв`язку з його визнанням, за умови дотримання відповідною стороною вимог частини дев`ятої статті 141 цього Кодексу.

Згідно із ч. 9 ст.141 ЦПК України у випадку зловживання стороною чи її представником процесуальними правами, або якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони, суд має право покласти на таку сторону судові витрати повністю або частково незалежно від результатів вирішення спору.

Суд вважає, що з огляду на зміст позовної заяви ОСОБА_4 та доданих до неї доказів, не вбачається завідомо безпідставності позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидний штучний характер.

Відповідно до п.п.4 п.5 ст. 12 ЦПК України, суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Позивач, ОСОБА_4 , скористався своїм правом та подав заяву про залишення позову без розгляду до початку розгляду справи по суті. В даному випадку подання заяви про залишення позову без розгляду є правом позивача і формою закінчення справи без ухвалення рішення та без з`ясування обставин справи, на які учасники справи посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, та дослідження доказів, якими вони обґрунтовуються, що не свідчить про необґрунтованість дій та зловживання правами зі сторони позивача ОСОБА_4 .

Також звернення до суду з позовом є суб`єктивним правом позивача, гарантованим статтями 55, 124 Конституції України, є безумовним доступом до правосуддя незалежно від обґрунтованості позову, тому саме по собі пред`явлення позову не може свідчити про необґрунтовані дії позивача.

Крім того, з наявних матеріалів судової справи вбачається, що суд під час розгляду справи не дійшов до стадії дослідження доказів у справі. Оцінка доказів судом здійснюється згідно ст. ст.89, 245, 265 ЦПК України виключно у нарадчій кімнаті, з наведенням, зокрема, мотивованої оцінки кожного з аргументів сторін, наведенням доказів та мотивів їх прийняття або відхилення.

Оскільки у даній справі суд не досліджував доказів, то як наслідок немає підстав вважати, що позов у справі був необґрунтованим.

Отже, подання позову так само і подання заяви про залишення позову без розгляду не є необґрунтованими діями позивача, оскільки це є його диспозитивним правом, передбаченим нормами ЦПК України, який не містить обмежень в його реалізації.

Більше того, твердження представника відповідачів, що позивач подав завідомо безпідставний позов є лише припущенням, адже справа по суті не була розглянута, і рішення по ній не було винесено.

З урахуванням викладеного та керуючись ст.ст. 4, 5, 10, 11, 141, 142, 259, 260, 263, 270 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Заяву представника відповідачів ОСОБА_3 про ухвалення додаткового рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: виконавчий комітет Богуславської міської Ради Київської області, Начальник відділу державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Богуславської міської ради Харченко О.О., Державна архітектурно-будівельна інспекція України департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, відділ державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Богуславської міської ради, про визнання не законним захоплення горища, про усунення перешкод в користуванні горищем шляхом знесення самовільно збудованих споруд, про знесення самовільно збудованого об`єкту нерухомості (прибудови), залишити без задоволення.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження:

2) на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

У відповідності до п/п 15.5) п/п 15 п. 1 Розділу XIII Перехідних Положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а саме через Богуславський районний суд Київської області.

Повний текст ухвали виготовлено 29 травня 2020 року.

Головуючий: суддя М. Б. Тітов