Справа 688/1682/20
№ 2/688/545/20
Ухвала

10 червня 2020 року м. Шепетівка

Шепетівський міськрайонний суд Хмельницької області в складі: головуючого судді Козачук С.В., з участю секретаря судового засідання Марчук І.Г., розглянувши заяву заступника керівника Шепетівської місцевої прокуратури Мельника В.О. про забезпечення позову по цивільній справі за позовом заступника керівника Шепетівської місцевої прокуратури до Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Агросад-2016» про визнання недійсним наказу, витребування земельної ділянки, скасування у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно запису про державну реєстрацію прав на земельну ділянку, скасування у поземельній книзі запису про державну реєстрацію земельної ділянки, поновлення запису у поземельній книзі про державну реєстрацію земельної ділянки, скасування у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно запису про інше речове право,

встановив:

09 червня 2020 року заступник керівника Шепетівської місцевої прокуратури звернувся до суду з позовною заявою до Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ТОВ «Агросад-2016», у якій просить:

- визнати недійсним наказ Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області № 22-23631-СГ від 12.09.2016 року, яким затверджено проект землеустрою та надано у власність ОСОБА_1 земельну ділянку площею 2,0000 га, кадастровий номер :07:051:0211, для ведення особистого селянського господарства із земель сільськогосподарського призначення державної власності, що розташована за межами населених пунктів Михайлюцької сільської ради Шепетівського району Хмельницької області;

- скасувати у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно запис про державну реєстрацію прав № 16586172 від 26.09.2016 на земельну ділянку з кадастровим номером :07:051:0211;

- витребувати у ОСОБА_3 та TOB «АГРОСАД-2016» на користь держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області земельну ділянку загальною площею 2,0000 га в тих же координатах, межах та конфігурації, що і земельна ділянка з кадастровим номером :07:051:0211, з цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства, що розташована за межами населених пунктів Михайлюцької сільської ради Шепетівського району Хмельницької області;

- скасувати у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно запис про державну реєстрацію прав № 25798020 від 19.04.2018 року на земельну ділянку з кадастровим номером :07:051:0245;

- скасувати у Поземельній книзі на земельну ділянку з кадастровим номером :07:051:0245 запис про державну реєстрацію цієї земельної ділянки;

- поновити у Поземельній книзі на земельну ділянку з кадастровим номером :07:051:0211 запис про державну реєстрацію цієї земельної ділянки;

- скасувати у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно запис № 27917210 від 11.09.2018 року про інше речове право на земельну ділянку з кадастровим номером :07: НОМЕР_1 :0245.

Також, заступник керівника Шепетівської місцевої прокуратури подав до суду заяву про забезпечення позову, в якій просить суд: 1) накласти арешт на земельну ділянку з кадастровим номером НОМЕР_2 :07:051:0245; 2) заборонити ОСОБА_3 відчужувати, змінювати цільове призначення земельної ділянки з кадастровим номером :07:051:0245, здійснювати її перетворення, поділ, об`єднання з іншими земельними ділянками; 3) заборонити земельним кадастровим реєстраторам, які входять до складу Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру та її територіальних органів вносити до Державного земельного кадастру будь-які відомості, які стосуються земельної ділянки з кадастровим номером :07:051:0245.

В обґрунтування поданої заяви посилається на те, що протягом нетривалого періоду часу право на спірну земельну ділянку з кадастровим номером :07:051:0211 зареєстровано за іншою особою, а також те, що вказана земельна ділянка об`єднана з іншими в новостворену земельну ділянку з кадастровим номером :07:051:0245, а тому існує висока вірогідність можливого здійснення ОСОБА_3 передачі земельної ділянки третім особам, її відчуження, зміни конфігурації (об`єднання, поділу), вчинення інших дій, які можуть утруднити або зробити неможливим виконання рішення суду про повернення земельної ділянки державі. Вказане зумовлює необхідність у забезпеченні позову у вигляді заборони ОСОБА_3 розпоряджатись спірною земельною ділянкою, здійснювати зміну її цільового призначення, поділ, об`єднання, перетворення (п.2 ч.1 ст. 150 ЦПК України).

Крім того, з метою забезпечення виконання рішення суду про повернення земельної ділянки державі, у разі задоволення позову, необхідним є також вжиття інших видів заходів забезпечення, незалежних від волі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , зокрема для недопущення передачі речових прав на земельну ділянку іншим особам є накладення на спірну земельну ділянку арешту (п.1 ч.1 ст. 150 ЦПК України).

У той же час, застосування вказаних, як і можливість застосування інших заходів забезпечення позову, визначених у пунктах 1-9 ч. 1 ст. 150 ЦПК, не є перешкодою для проведення у Державному земельному кадастрі реєстраційних дій та внесення записів щодо земельної ділянки, змін до них, зокрема, пов`язаних із зміною цільового призначення земельної ділянки, її поділу, об`єднання з іншими земельними ділянками. Такі реєстраційні дії фактично призведуть до зміни даних щодо спірної земельної ділянки, її меж, конфігурації, площі, присвоєння земельній ділянці нового кадастрового номера, і у разі задоволення позову, ускладнять чи унеможливлять виконання рішення суду про повернення цієї ділянки державі.

А тому, для забезпечення ефективного поновлення порушених прав держави виникає необхідність також у застосуванні забезпечення позову у виді заборони державним кадастровим реєстраторам, які входять до складу Держгеокадастру та його територіальних органів вносити до Державного земельного кадастру будь-які відомості, які стосуються спірної земельної ділянки, окрім внесення даних про її належність державі в особі Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області (п. 10 ч. 1 ст. 150 ЦПК).

Відповідно до положень ч. 1 ст. 153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється у відповідності до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з розглядом справи судом за відсутності учасників справи.

Вивчивши матеріали заяви про забезпечення позову та матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Ухвалою Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 10 червня 2020 року відкрито провадження в справі за позовом заступника керівника Шепетівської місцевої прокуратури до Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Агросад-2016» про визнання недійсним наказу, витребування земельної ділянки, скасування у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно запису про державну реєстрацію прав на земельну ділянку, скасування у поземельній книзі запису про державну реєстрацію земельної ділянки, поновлення запису у поземельній книзі про державну реєстрацію земельної ділянки, скасування у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно запису про інше речове право.

Згідно із змістом статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачені ст. 150 цього Кодексу заходи забезпечення позову. Забезпечення позову допускається, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 року № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Отже, метою забезпечення позову є вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача, у даному випадку держави, від можливих недобросовісних дій з боку відповідача, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на його користь, в тому числі з метою запобігання потенційним труднощам у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних з ним інших осіб з метою забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

При вжитті заходів забезпечення позову повинна бути наявність зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову.

До видів забезпечення позову законом віднесено накладення арешту на майно або грошові кошти, що належать відповідачеві і знаходяться у нього або в інших осіб (пункт 1 частини 1 статті 150 ЦПК України), а також заборону вчиняти певні дії (пункти 2, 4 частини 1 статті 150 ЦПК України).

Під арештом майна слід розуміти заборону розпорядження цим майном, а в певних випадках - і користування ним. Заборона вчиняти певні дії, поряд з іншим, може бути пов`язана з необхідністю збереження об`єкта спору в існуючому стані та збереження його статусу, що має сприяти вирішенню спору та можливості виконання судового рішення.

З матеріалів справи вбачається, що Шепетівською місцевою прокуратурою заявлено позов в інтересах держави, який обґрунтовано протиправним наданням у власність спірної земельної ділянки фізичній особі на підставі наказу Головного управління Держгеокадастру в Хмельницькій області, правомірність якого оскаржується в суді, реєстрація цієї земельної ділянки. Таким чином, предметом позову прокурора є правовідносини щодо права власності відповідачів на земельну ділянку.

Складовими права власності на землю є право розпорядження, володіння та користування цією нерухомістю.

В порядку забезпечення позову прокурор вважає необхідним тимчасово обмежити відповідача ОСОБА_3 у праві відчужувати, змінювати цільове призначення земельної ділянки з кадастровим номером :07:051:0245, здійснювати її перетворення, поділ, об`єднання з іншими земельними ділянками, що є складовою оспорюваного права власності. Отже, обраний позивачем спосіб забезпечення позову є співмірним заявленим вимогам.

Відсутність обтяжень спірної нерухомості не перешкоджатиме подальшій зміні речових прав на землю, що може стати дійсною перешкодою у ефективному захисті та поновленні прав, якщо факт їх порушення буде встановлений судом при вирішенні спору.

Необхідність збереження правового статусу та стану спірних ділянок, який існує, принаймі на час виникнення спору, відповідає умовам вжиття заходів забезпечення позову та застосуванню правил частини 2 статті 149 ЦПК України.

Такі умови можуть бути забезпечені тимчасовою забороною розпорядження цим майном з передачею прав на цю землю та реєстрацією речових прав, та забороною змінювати об`єкт спору (виділ, поділ, об`єднання тощо).

Такий спосіб забезпечення позову відповідає і підставам, зазначеним прокурором у заяві.

Забезпечення позову у вказаний спосіб не обмежує права володіння та користування земельною ділянкою її теперішнім власником ОСОБА_3 в існуючих розмірах за її цільовим призначенням.

Тимчасове обмеження у розпорядженні спірною ділянкою на час розгляду справи не порушує статті 1 Першого протоколу Конвенції, оскільки таке обмеження встановлюється в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

З наданих заступником керівника Шепетівської місцевої прокуратури матеріалів клопотання слідує, що ОСОБА_1 на час отримання земельної ділянки площею 2 га кадастровий номер :07:051:0211 вже використала своє право на безоплатне отримання у власність земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства в межах норм безоплатної передачі земельних ділянок для даного виду використання, отримавши у приватну власність земельну ділянку площею 2 га з кадастровим номером :07:067:0102 на підставі наказу №22-21788-СГ від 23.08.2016 року.

Надалі в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно, Державному реєстрі іпотек, Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна право власності на вказану земельну ділянку 26.09.2016 року за відсутності будь-якого правовстановлюючого документа зареєстровано за ОСОБА_2

19.10.2016 року на підставі договору купівлі-продажу земельної ділянки № НОМЕР_3 ОСОБА_2 продав земельну ділянку з кадастровим номером НОМЕР_2 :07:051:0211 ОСОБА_3 .

У подальшому за заявою ОСОБА_3 земельна ділянка загальною площею 2 га з кадастром номером кадастровий номер :07:051:0211 увійшла до складу новоутвореної земельної ділянки з кадастровим номером :07:051:0245, площею 24 га.

На даний час земельна ділянка з кадастровим номером :07:051:0245, площею 24 га перебуває в оренді, згідно договору, укладеного між ОСОБА_3 та ТОВ «Агросад-2016».

Тим самим, з урахуванням реальних можливостей для подальшого розпорядження новоутвореною земельною ділянкою, в тому числі і шляхом повторної зміни її конфігурації є об`єктивні ризики, які свідчать, що в разі подальшого перетворення земельних ділянок буде утруднено ефективне виконання судового рішення або взагалі стане неможливим виконання судового рішення.

Такі обставини є доведеними заявником наданими суду письмовими доказами.

При вирішенні питання щодо необхідності застосування зустрічного забезпечення слід зазначити наступне.

Регламентація питання про зустрічне забезпечення позову здійснюється положеннями ст. 154 ЦПК України. Зокрема вказаною нормою передбачено, що суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення). Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

З аналізу наведеної норми вбачається, що єдиним критерієм застосування судом зустрічного забезпечення позову є забезпечення можливості відшкодування збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову. При цьому можливість таких збитків має бути ретельно досліджена судом, визначено їх потенційний розмір, оцінено співмірність застосованих заходів забезпечення позову розміру таких можливих збитків та розміру зустрічного забезпечення.

З матеріалів заяви вбачається, що предметом спору між сторонами є вирішення питання про законність видачі та користування земельною ділянкою, на яку позивач просить накласти арешт, унеможлививши тим самим його відчуження до вирішення справи.

При цьому суд не вбачає підстав для застосування зустрічного забезпечення, оскільки матеріали справи не містять доводів та аргументів, яким чином накладений арешт може завдати збитків відповідачу, а також в чому саме можуть полягати такі збитки. Окрім того, не містять матеріали справи й доказів наявності передбачених ст. 154 ЦПК України випадків обов`язкового застосування зустрічного забезпечення.

З огляду на викладене вище, виходячи з оцінки обґрунтованості доводів позивача щодо необхідності вжиття заходів забезпечення позову з урахуванням розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову, забезпечення збалансованості інтересів сторін, наявності зв`язку між заходом щодо забезпечення позову і предметом позовних вимог, в тому числі, спроможності заходів, які заявник просить вжити у порядку забезпечення позову, забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову, імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів, суд вважає за можливе задовольнити заяву про забезпечення позову, оскільки невжиття заходів забезпечення позову може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Таким чином, враховуючи викладене, існує реальна загроза виконання рішення суду у разі задоволення позовних вимог, а тому заява заступника керівника Шепетівської місцевої прокуратури про забезпечення позову підлягає задоволенню в повному обсязі.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 149-153, 258-261 ЦПК України, суд -

постановив:

Заяву заступника керівника Шепетівської місцевої прокуратури Мельника В.О. про забезпечення позову у цивільній справі за позовом заступника керівника Шепетівської місцевої прокуратури до Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Агросад-2016» про визнання недійсним наказу, витребування земельної ділянки, скасування у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно запису про державну реєстрацію прав на земельну ділянку, скасування у поземельній книзі запису про державну реєстрацію земельної ділянки, поновлення запису у поземельній книзі про державну реєстрацію земельної ділянки, скасування у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно запису про інше речове право - задовольнити.

Накласти арешт (у формі заборони на відчуження та розпорядження) на земельну ділянку з кадастровим номером НОМЕР_2 :07:051:0245, що знаходиться на території Михайлюцької сільської ради Шепетівського району Хмельницької області та перебуває у власності ОСОБА_3 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_4 ).

Заборонити ОСОБА_3 відчужувати, змінювати цільове призначення земельної ділянки з кадастровим номером :07:051:0245, здійснювати її перетворення, поділ, об`єднання з іншими земельними ділянками.

Заборонити земельним кадастровим реєстраторам, які входять до складу Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру (, вул. Нарадного Ополчення, 3, м. Київ, 03151) та її територіальних органів вносити до Державного земельного кадастру будь-які відомості, які стосуються земельної ділянки за кадастровим номером НОМЕР_2 :07: НОМЕР_1 : НОМЕР_5 , що знаходиться на території Михайлюцької сільської ради Шепетівського району Хмельницької області.

Встановити, що заходи забезпечення позову, передбачені цією ухвалою, діють до розгляду справи по суті.

Копії даної ухвали направити сторонам для відома та відповідним державним органам для виконання.

На підставі частини 1 статті 157 ЦПК України ухвала суду про забезпечення позову підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження.

Ухвалу про забезпечення позову може бути оскаржено. Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя: С.В. Козачук