Провадження № 2/947/740/20
Київський районний суд м.Одеси у складі:
головуючого судді Луняченка В.О.,
при секретарі Нефедової Г.В.,
розглянувши у відкритому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 ( ІПН НОМЕР_1 ), ОСОБА_2 (ІПН НОМЕР_2 ) до ОСОБА_3 (ІПН невідомий місце мешкання АДРЕСА_1 ) про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування,
18.10.2019 року до суду з позовом про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування, звернулись ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , в якому просять визнати за ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , право власності на ј частки незавершеного будівництва, що становить 17,8 кв.м та знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4 .
Відповідно до автоматизованої системи документообігу цивільну справу було розподілено судді Луняченку В.О.
Ухвалою судді від 29.10.2019 року відкрито провадження у справі у порядку загального позовного провадження з призначенням підготовчого судового засідання.
Ухвалою Київського районного суду м.Одеси від 02.12.2019 з Київської державної нотаріальної контори у м.Одеса, витребувано завірену копію спадкової справи щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 №227/2010.
Ухвалою суду від 05.03.2020, постановленою на місці без виходу до нарадчої кімнати, підготовче судове засідання закрито та справу призначено до розгляду по суті.
До судового засідання, з боку представника позивачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - адвоката Сиротенка В.С. надійшла заява про розгляд справи за відсутністю представника позивачів, в якій адвокат підтримав позовні вимоги в повному обсязі та просить їх задовольнити, а також в разі неявки відповідача, не заперечує щодо заочного розгляду справи.
Відповідно до вимог ст. 211 ч. 3 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутністю.
Відповідач ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином, причини неявки суду невідомі, відзиву на позов з боку відповідача до суду не надходило.
Згідно з ч. 2 ст. 281 ЦПК України розгляд справи і ухвалення заочного рішення проводяться за правилами загального чи спрощеного позовного провадження з особливостями, встановленими цією главою.
Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
З урахуванням вказаного суд приходить до висновку про наявність підстав у розумінні ч. 1 ст. 280 ЦПК України для ухвалення заочного рішення на підставі наявних у справі доказів.
Відповідно до ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши і оцінивши надані докази у їх сукупності, суд дійшов до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного.
Відповідно до ч. 8 ст. 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Судом встановлені таки фактичні обставини та відповідні їм правовідносини.
Згідно з вимогами ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, що померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Відповідно до ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Положення ст. 1220 ЦК України наголошує на те, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення його померлим.
Відповідно до ст. 1222 ЦК України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.
Згідно з ч. 5 ст. 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.
Власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності (ст. 392 ЦК України).
Так з матеріалів справи встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 , що підтверджується Свідоцтвом про смерть Серії НОМЕР_3 , виданим Київським відділом реєстрації актів цивільного стану Одеського міського управління юстиції 02.09.2009 року, актовий запис № 1285.
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 є сином ОСОБА_4 . Родинні відносини підтверджуються свідоцтвом про народження виданим 04.05.1982 Київським відділом РАГС м.Одеси, копія якого знаходиться в матеріалах справи ( а.с.9).
ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 є дочкою ОСОБА_4 . Родинні відносини підтверджуються свідоцтвом про народження виданим 03.04.1987 відділом РАГС Київського РВК м.Одеси, копія якого знаходиться в матеріалах справи ( а.с.10).
Після його смерті відкрилася спадщина на його майно, зокрема на 1/4 частини житлового будинку під АДРЕСА_2 .
Позивачі після смерті батька своєчасно звернулись з відповідним заявами про прийняття спадщини до Третьої Одеської державної нотаріальної контори, однак постановою державного нотаріуса Сальнікової З.В. від 08.08.2014 року останнім відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, а саме у видачі Свідоцтва про право на спадщину за законом на частину будинку АДРЕСА_2 після смерті ОСОБА_4 .
Відмова мотивована тим, що право власності на зазначену частину будинку АДРЕСА_2 не було оформлене згідно норм чинного законодавства, тому видати свідоцтво про право на спадщину за законом не є можливим.
Відповідно до норм ч. 5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.
Якщо у складі спадщини, яку прийняв спадкоємець, є нерухоме майно, спадкоємець зобов`язаний зареєструвати право на спадщину в органах, які здійснюють державну реєстрацію нерухомого майна. Право власності на нерухоме майно виникає у спадкоємця з моменту державної реєстрації (ст. 1299 ЦК України).
Згідно ч. 2 ст. 331 ЦК України, якщо право власності на нерухоме майно відповідно до закону підлягає державній реєстрації, право власності виникає з моменту державної реєстрації.
Відповідно до ч. 3 ст. 3 Закону України від 01 липня 2004 року «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» права на нерухоме майно, які підлягають державній реєстрації відповідно до цього Закону, виникають з моменту такої реєстрації.
Відповідно до ст. 49 Закону України «Про нотаріат» нотаріус відмовляє у вчиненні нотаріальної дії, якщо для вчинення такої дії не подано відомості (інформацію) та документи, необхідні для вчинення нотаріальної дії.
Таким чином, у зв`язку, з відсутністю правовстановлюючих документів на спадкове майно, що залишилось після смерті батька позивачів - ОСОБА_4 , нотаріусом було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на майно, яке належало померлому ОСОБА_4 .
Згідно з положенням ст. 82 ч. 4 ЦПК України, обставини, встановлені рішенням суду у господарський, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи бо особа, що до якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.
Так судом встановлено, що рішенням Київського районного суду м.Одеси від 15.07.2005 року за ОСОБА_4 визнано право власності на ј частину незавершеної та неприйнятої в експлуатацію будівлі на земельній ділянці, розташованій за адресою: АДРЕСА_2 в порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_6 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_4 .
За час свого життя померлий ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 не встиг здійснити державну реєстрацію права власності на зазначене нерухоме майно.
Згідно відповіді КП «Одеське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації об`єктів нерухомості» від 01.03.2010 станом на 26.02.2010 за ОСОБА_4 нерухоме майно не зареєстроване.
Відповідно до ч.1 ст.15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Згідно до ч.1 ст.16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів може бути, зокрема - визнання права.
Внаслідок вказаного вище позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 позбавлені можливості отримати свідоцтво про право на спадщину за законом на майно, що належало їх батьку - ј частину незавершеної та неприйнятої в експлуатацію будівлі на земельній ділянці, розташованій за адресою: АДРЕСА_2 , що стало підставою для звернення до суду із позовом про захист свого права на отримання спадщини за законом, шляхом визнання за ними права власності в порядку спадкування.
З наведених підстав суд приходить до висновку, що позов обґрунтований і підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст.9-13, 76-83, 95, 128-131, 133, 141, 200, 211, 223, 247, 263-265, 268, 272, 273,280-282, 352, 354, 355 ЦПК України, суд, -
Позовну заяву ОСОБА_1 ( ІПН НОМЕР_1 ), ОСОБА_2 (ІПН НОМЕР_2 ) до ОСОБА_3 (ІПН невідомий місце мешкання АДРЕСА_1 ) про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування - задовольнити.
Визнати за ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІПН НОМЕР_1 місце реєстрації АДРЕСА_3 ) та ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ІПН НОМЕР_2 місце реєстрації: АДРЕСА_3 ) право власності на ј частки незавершеного будівництва, що становить 17,8 кв.м та знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 в порядку спадкування за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 .
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивачем рішення може бути оскаржене до Одеського апеляційного суду в загальному порядку в тридцятиденний термін.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене загальному порядку.
Згідно ч.3 Прикінцевих положень Цивільного процесуального кодексу України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені, зокрема ст. 354 ( строки апеляційного оскарження ухвал суду ) продовжуються на строк дії такого карантину.
Суддя Луняченко В. О.