Справа № 442/1721/20
провадження №2-з/457/7/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 червня 2020 року м. Трускавець

Трускавецький міський суд Львівської області

в складі головуючого-судді Марчука В.І.,

секретар судового засідання Мазурик В.В.,

розглянувши у судовому засіданні заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Форінт» про застосування зустрічного забезпечення позову ОСОБА_1 до приватного виконавця виконавчого округу Львівської області Михайловського Сергія Володимировича, Товариства з обмеженою відповідальністю «Форінт», третя особа: Державне підприємство «Сетам» про визнання незаконними та скасування акту про реалізацію предмета іпотеки та свідоцтва про право власності,

з участю представника позивача адвокатки Кулик С.А.,

представника відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю «Форінт» - адвоката Петришина П.М., -

в с т а н о в и в:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Форінт» звернулася з заявою про застосування зустрічного забезпечення позову ОСОБА_1 до приватного виконавця виконавчого округу Львівської області Михайловського Сергія Володимировича, Товариства з обмеженою відповідальністю «Форінт», третя особа: Державне підприємство «Сетам» про визнання незаконними та скасування акту про реалізацію предмета іпотеки та свідоцтва про право власності. Заява мотивована тим, що 04 травня 2020 року ухвалою Трускавецького міського суду Львівської області накладено заходи забезпечення позову. Судом при застосуванні заходів забезпечення позову не було вирішено питання про застосування зустрічного забезпечення. ТОВ «ФК «Форінт» вважає справедливим здійснити розрахунок щомісячних збитків у сумі 70000 грн., враховуючи обставини справи, рівність учасників справи, співмірність з заходами забезпечення позову та розміром збитків, які може зазнати (несе) відповідач. Крім цього, на даний час відкрито виконавче провадження про стягнення з ОСОБА_1 на користь ТОВ «ФК «Форінт» заборгованості, яка не погашена повністю. Також у ОСОБА_1 відсутнє будь-яке інше майно. Просить застосувати у справі № 442/1721/20 зустрічне забезпечення шляхом внесення позивачем ОСОБА_1 на депозитний рахунок суду грошових коштів у сумі 420000,00 грн. зі встановленням строку внесення грошових коштів у строк не більше десяти днів з дня постановлення ухвали про застосування зустрічного забезпечення.

Від представника позивача ОСОБА_1 адвокатки Кулик С.А. надійшло заперечення на клопотання про застосування зустрічного забезпечення, у якому вона просить відмовити у задоволенні заяви ТОВ «ФК «Форінт», оскільки аргументи заявника є безпідставними та необґрунтованими, адже суперечать вимогам ч. 3 ст. 154 ЦПК України. Крім цього, у ТОВ «ФК «Форінт» відсутні реальні збитки на даний час. Позивач має зареєстроване у встановленому порядку місце проживання на території України, його дії не можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду, а також не можуть призвести до наявності збитків ТОВ «ФК «Форінт», які можуть бути спричинені забезпеченням позову у випадку відмови від позову, а тому для застосування заходів зустрічного забезпечення немає правових підстав.

У судовому засіданні представник відповідача ТОВ «ФК «Форінт» - адвокат Петришин П.М. просив задовольнити клопотання ТОВ «ФК «Форінт» з наведених у ньому підстав.

Представник позивача ОСОБА_1 адвокатка Кулик С.А. просила відмовити у клопотанні відповідача ТОВ «ФК «Форінт» з підстав, наведених у письмовому запереченні.

Відповідач приватний виконавець виконавчого округу Львівської області Михайловський С.В. та представник третьої особи на стороні відповідача Державного підприємства «Сетам» у судове засідання не з`явилися.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши учасників судового засідання, суд приходить до наступних висновків.

Ухвалою Трускавецького міського суду Львівської області від 04 травня 2020 року заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову задоволено, а саме: заборонено вчинення будь-яких реєстраційних дій всім суб`єктам державної реєстрації прав, щодо наступних об`єктів нерухомого майна: нежитлової будівлі, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , площею 3079,1 кв.м., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 15 та земельної ділянки, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , площею 0,5271 га, кадастровий номер :01:014:0017, цільове використання: для обслуговування відпочинково-розважального комплексу, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 115 до вирішення спору по суті.

Так, відповідно до положень ст. 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення). Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.

Суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо: позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що перебуває на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови в позові; суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або унеможливити виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови в позові.

Строк надання зустрічного забезпечення визначається судом та не може перевищувати десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову або ухвали про зустрічне забезпечення, якщо інше не випливає зі змісту заходів зустрічного забезпечення.

Особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову із застосуванням зустрічного забезпечення, протягом визначеного судом строку має надати суду документи, що підтверджують надання зустрічного забезпечення.

Верховний Суд України у постанові від 25 травня 2016 року по справі №6-605цс16 дійшов до висновку, що метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Відповідно до ч.1 ст. 154 ЦПК України метою зустрічного забезпечення є забезпечення відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову.

На відміну від забезпечення позову, метою якого є захист інтересів позивача, зустрічне забезпечення направлено, перш за все, на захист інтересів відповідача.

Заходи забезпечення позову носять тимчасовий характер і зберігають свою дію до фактичного виконання рішення суду, яким закінчується вирішення спору по суті.

Статтею 124 Конституції України задекларовано принцип обов`язковості судових рішень, який з урахуванням положень ст.ст. 2, 18, 154 ЦПК України поширюється також на ухвалу суду про зустрічне забезпечення. При цьому відповідно до ст. 154 ЦПК України зустрічне забезпечення допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, тільки у випадку забезпечення позову, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричиненні забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

При розгляді заяви про зустрічне забезпечення позову, суд враховує практику Європейського суду з прав людини. Так, згідно п. 43 Рішення по справі «Шмалько проти України» право на суд одним з аспектів якого є право на доступ, тобто право подати позов з приводу цивільно-правових питань до суду. Однак це право було б ілюзорним, якби правова система держави допускала, щоб остаточне судове рішення, яке має обов`язкову силу, не виконувалося на шкоду одній зі сторін.

Таким чином, невжиття заходів як забезпечення позову так і зустрічного забезпечення, може призвести до утруднення виконання рішення суду, а відтак й до порушення права особи на доступ до правосуддя, в аспекті ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Разом з тим, суд враховує, що заходи зустрічного забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Вирішуючи питання про зустрічне забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки сторін, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Особа, яка подала заяву про зустрічне забезпечення, повинна обґрунтувати причини звернення із заявою про зустрічне забезпечення позову. З цією метою обов`язковим є подання доказів наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу до зустрічного забезпечення позову. У вирішенні питання про зустрічне забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів із врахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо зустрічного забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до зустрічного забезпечення позову і предметом позовної заяви, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірність утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

В судовому засіданні встановлено, що позивач має зареєстроване в установленому законом порядку місце проживання (перебування) та місцезнаходження на території України: АДРЕСА_2 . Суд вважає, що посилання представника відповідача ТОВ «ФК «Форінт» на те, що у позивача відсутнє майно у достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови в позові, не підтверджено доказами, оскільки у матеріалах справи міститься копія відповіді № від 15 травня 2019 року, з якої вбачається, що на ім`я позивача відкрито 6 рахунків у банках.

Як на підставу для застосування зустрічного забезпечення заявник посилається на те, що відповідач несе витрати по утриманню майна. Суд наголошує на тому, що власник майна відповідно до норм ЦК України зобов`язаний утримувати майно, що йому належить. Дані витрати та їх розмір не залежать від вжитих заходів забезпечення позову, та відповідно вони не є збитками.

Неможливість укладення договору оренди з іншою особою, на що посилається заявник, також не може бути пов`язана з заходами забезпечення позову, оскільки таких обмежень судом не встановлювалось.

Що стосується упущеної вигоди, то ТОВ «ФК «Форінт» надано лист від 15 квітня 2020 року про намір укласти довгостроковий договір оренди нежитлового приміщення з ТОВ «Стелс-А». Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України « Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державній реєстрації прав підлягають право власності та право довірчої власності як спосіб забезпечення виконання зобов`язання на нерухоме майно, об`єкт незавершеного будівництва; речові права на нерухоме майно, похідні від права власності ( право користування (сервітут); право користування земельною ділянкою для сільськогосподарських потреб (емфітевзис); право забудови земельної ділянки (суперфіцій); право господарського відання; право оперативного управління; право постійного користування та право оренди (суборенди) земельної ділянки; право користування (найму, оренди) будівлею або іншою капітальною спорудою (їх окремою частиною), що виникає на підставі договору найму (оренди) будівлі або іншої капітальної споруди (їх окремої частини), укладеного на строк не менш як три роки; право довірчої власності (крім права довірчої власності як способу забезпечення виконання зобов`язань); інші речові права відповідно до закону); обтяження речових прав на нерухоме майно, об`єкт незавершеного будівництва ( заборона відчуження та/або користування; арешт; іпотека; вимога нотаріального посвідчення договору, предметом якого є нерухоме майно, встановлена власником такого майна; податкова застава, предметом якої є нерухоме майно, об`єкт незавершеного будівництва; інші обтяження відповідно до закону). Отже, Закон не перешкоджає сторонам укласти договір оренди строком до трьох років без реєстрації права користування (оренди) будівлею в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно. Крім цього, суд наголошує на тому, що сама лише наявність листа ТОВ «Стелс-А» від 15 квітня 2020 року про намір укласти договір оренди нежитлового приміщення не породжує жодних правових наслідків. Ба більше, з матеріалів справи вбачається, що 20 лютого 2020 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 укладено договір оренди нежитлового приміщення: нежитлової будівлі, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , у розмірі 3079,1 квадратних метрів строком на 2 роки 11 місяців. Слід наголосити на тому, що на даний час договір є чинним.

Суд дійшов висновку, що арешт нежитлового приміщення та земельної ділянки, заборони їх відчуження тимчасово обмежує одне з прав власника - розпоряджатися своєю власністю, без позбавлення його права володіння та користування і тому не може спричинити заявнику збитки .

Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з врахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

Також, заявником не надано належного розрахунку можливих збитків, які може він понести в результаті прийнятих судом заходів забезпечення позову, та відповідного обґрунтування таких розрахунків, визначаючи розмір зустрічного забезпечення виходячи з вартості спірного майна, яке в разі задоволення позову втратить заявник. Розрахунок, здійснений ТО «ФК Форінт» носить приблизний та неточний характер. Зазначена правова позиція відповідача викладена в клопотанні, суперечить загальним принципам, які закладені законодавцем при встановленні інституту зустрічного забезпечення, яке повинно гарантувати покриття можливих збитків відповідача саме при відмові у задоволенні позову.

Окрім того, суд зазначає, що заходи забезпечення позову носять тимчасовий характер і зберігають свою дію до набрання рішенням суду законної сили. У даному випадку вжитий судом захід забезпечення позову не позбавляє можливості вживати відповідачем передбачених законом заходів щодо схоронності майна, оскільки спрямоване лише на заборону відчуження та зміну суб`єктного складу права власності на спірне майно. Накладений арешт на майно відповідача ТОВ «ФК «Форінт» жодним чином не порушує його інтереси у випадку, якщо суд дійде до висновку про безпідставність заявленого позову, оскільки вправі безперешкодно володіти та користуватись вказаним майном.

Отже, суд приходить до висновку, що заявником належними та допустимими доказами не доведено необхідності вжиття відповідного заходу зустрічного забезпечення, не доведено суму можливих збитків у зазначеному заявником розмірі, як не доведено наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування зустрічного забезпечення.

Враховуючи вищенаведене, приймаючи до уваги наведені норми процесуального законодавства, забезпечення збалансованості інтересів сторін, суд вважає за необхідне відмовити у задоволенні клопотання представника ТОВ «ФК «Форінт» про зустрічне забезпечення позову.

На підставі наведеного та керуючись статтею 154 ЦПК України, с у д

у х в а л и в:

У задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Форінт» про застосування зустрічного забезпечення позову ОСОБА_1 до приватного виконавця виконавчого округу Львівської області Михайловського Сергія Володимировича, Товариства з обмеженою відповідальністю «Форінт», третя особа: Державне підприємство «Сетам» про визнання незаконними та скасування акту про реалізацію предмета іпотеки та свідоцтва про право власності відмовити.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги впродовж п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту через Трускавецький міський суд Львівської області до Львівського апеляційного суду.

Ухвалу у повному обсязі виготовлено 04 червня 2020 року.

Суддя: В. І. Марчук