Справа № 175/2879/19
Провадження № 2/175/802/19
РІШЕННЯ

Іменем України

27 січня 2020 року смт. Слобожанське

Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючої судді Бойко О.М.

при секретарі судового засідання Філоненка О.О.,

за участю: позивача ОСОБА_1 ,

відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні у смт. Слобожанське цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа Дніпровська районна державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа Дніпровська районна державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування позову зазначає, що вона являється рідною внучкою ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Після смерті бабусі їй відмовлено у видачі свідоцтва про справо на спадщину у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для звернення з заявою про прийняття спадщини. Визначений законом строк нею пропущений з поважних причин, оскільки вона думала, що є заповіт на ім`я дядька ОСОБА_5 , однак як їй стало відомо у квітні 2019 року заповіту на ім`я дядька не має.

Позивач ОСОБА_1 у судовому засіданні позовні вимоги підтримала та просила суд ухвалити рішення про визначення їй додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 у судовому засіданні позовні вимоги не визнали, не заперечувати факт того, що позивач ОСОБА_1 є рідною внучкою ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Після смерті ОСОБА_4 відрилася спадщина, яку прийняв їх батько - ОСОБА_5 . ІНФОРМАЦІЯ_2 їх батько помер, та вони, як спадкоємці першої черги, прийняли спадщину про що отримали свідоцтва про право на спадщину по 1/2 частині спадкового майна кожному.

Представник Дніпровської районної державної нотаріальної контори у судове засідання не з`явився, відповідно до письмової заяви завідуюча нотаріальною конторою просила суд слухати справу за відсутності представника ноктори.

Суд, вивчивши матеріали справи, оцінивши докази у справі за принципами встановленими ст. 89 ЦПК України, дійшов до наступного висновку.

Так, кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів (ч.1 ст.4 ЦПК України).

Суд розглядає цивільні справи не інакше, як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до ЦПК України в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі (ч. 1. ст.13 ЦПК України).

Відповідно до ст. 263 ЦПК України, рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим. Обґрунтованим є рішення ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі мають рівні права щодо надання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості.

Згідно ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд сприяє всебічному і повному з`ясуванню обставин справи.

Обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. Обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом (ст. 82 ЦПК України).

Відповідно до статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу Крім того, суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 . ІНФОРМАЦІЯ_3 , за дівочим прізвищем « ОСОБА_6 », являється рідною внучкою ОСОБА_4 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_4 та померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

За життя ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_5 вийшла заміж за ОСОБА_7 , але її чоловік ОСОБА_7 помер в 2001 році, і на момент його смерті вони хоч і перебували в шлюбі, але разом не проживали і не вели сумісного господарства.

До того як ОСОБА_4 вийшла заміж за ОСОБА_7 вона мала прізвище від попереднього шлюбу « ОСОБА_8 », її колишній чоловік, рідний дід позивача - ОСОБА_9 , з яким ОСОБА_10 розлучилася, помер ще ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Перебуваючи в шлюбі, ОСОБА_4 та ОСОБА_9 мали двох дітей, а саме: мати позивача - ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_7 дівоче прізвище якої було « ОСОБА_8 », а прізвище « ОСОБА_6 » вона отримана після укладання шлюбу 06 квітня 1991 року з ОСОБА_12 : та сина, рідного дядька позивача, - ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_8 .

ОСОБА_11 «дівоче прізвище ОСОБА_8 », померла ще за життя своєї матері ОСОБА_4 - ІНФОРМАЦІЯ_9 . Батько позивача - ОСОБА_12 помер ІНФОРМАЦІЯ_10 , і вона залишилася сиротою та стала проживати разом з бабусею ОСОБА_4 .

ОСОБА_4 після смерті свого чоловіка ОСОБА_7 придбана у власність будинок на підставі договору купівлі-продажу, розташований за адресою АДРЕСА_1 , в якому позивач проживала разом із бабусею до свого заміжжя та була також зареєстрована за вказаною адресою.

Як пояснила позивач у судовому засіданні, 01 жовтня 2011 року вона вийшла заміж, змінивши прізвище « ОСОБА_6 » на « ОСОБА_13 » і стала проживати окремо зі своєю сім`єю в м.Кам`янське, продовжуючи спілкуватися з бабусею та відвідуючи її. Після смерті бабусі син спадкоємця ОСОБА_5 , повідомив про те, що, так як він проживав з бабусею, вона заповідала будинок в якому вони проживали, саме йому, і тому він розпочав оформлення документів для успадкування даного будинку. Вона, будучи ж переконаною в існуванні заповіту на ім`я дядька, ще й допомагала йому збирати деякі довідки для звернення до нотаріуса, так як була впевнена в тому, що дядько не мав приводу для її обману, і до останнього часу вона була впевнена, що саме він успадкував будинок бабусі, і після її смерті продовжував в ньому жити.

ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , та у нього залишилося двоє синів, які є відповідачами по справі, а саме: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_11 , та ОСОБА_3 . ІНФОРМАЦІЯ_12 та, як пояснила позивача саме від них їй стало відомо, що їх батько ОСОБА_5 так і не оформив спадщину, і не став на час смерті власником будинку, і навіть не звертався до нотаріуса за оформленням спадщини після смерті своєї матері ОСОБА_4 . Інформація про те, що ніякого заповіту моєї бабусі ОСОБА_4 не існувало та не існує, стала відома позивачу тільки в квітні місяці 2019 року, після смерті дяді - ОСОБА_5 . Після того як вона отримала дану інформацію, позивач одразу ж звернулася до нотаріальної контори з приводу оформлення спадщини після бабусі ОСОБА_4 , але в зв`язку з пропуском строку на прийняття спадщини Завідувачкою Дніпровської районної державної нотаріальної контори 24 квітня 2019 року було прийняте рішення про відмову у вчиненні нотаріальної дії, оскільки пропущено строк на прийняття спадщини. На думку позивача, визначений законом строк пропущено нею з поважних причин.

Позивач у судовому засіданні акцентувала увагу суду на те, що на даний час вона бажає у встановленому законом порядку юридично оформити спадщину після своєї бабусі ОСОБА_4 , за представленням, так як є правонаступницею своєї померлої матері - ОСОБА_11 , тому вимушена звернутись до суду з даним позовом.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст. 1270 ЦК України).

Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою (ст. 1220 ЦК України).

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її (ст. 1272 ЦК України). Додатковий строк для прийняття спадщини можливо отримати шляхом подачі до суду відповідного позову.

Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або

відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Як пояснила позивач у судовому засіданні, підставою для подачі даного позову став той факт, що вона дізналася про відсутність повіту своєї бабусі ОСОБА_4 на ім`я дядька ОСОБА_5 .

В судовому засіданні оглядом матеріалів спадкової справи після смерті ОСОБА_4 , встановлено, що остання ІНФОРМАЦІЯ_13 склала заповіт, яким заповідала все своє майно сину ОСОБА_5 посвідчений секретарем Любимівської сільської ради та зареєстрований в реєстрі за №66.

Крім того, суд бере до уваги той факт, що, як пояснила позивач у судовому засіданні, з квітня 2019 року вона дізналася про порушення своїх спадкових прав, однак до суду звернулася лише через 3 місяці у липні 2019 року.

Враховуючи викладене вище, позивачем не доведено, що з причин, пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для неї, як спадкоємця, на вчинення необхідних дій по подачі до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, вона своєчасно не звернулася до нотаріуса з відповідною заявою, що в даному випадку є підставою для відмови у задоволенні позовних вимог.

Керуючись ст. ст. 15, 16, 1220, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. 4, 5, 6, 7, 9, 10, 11, 12, 13, 18, 19, 23, 28, 48, 49, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 83, 89, 128, 133, 141, 142, 177, 209, 229, 258, 259, 263, 264, 265, 268, 273, 280, 293, 294 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа Дніпровська районна державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відмовити.

Рішення може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідного рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.М. Бойко