Пров. №2/766/976/20
03 червня 2020 року м. Херсон
Херсонський міський суд Херсонської області у складі: головуючого судді Ус О.В., секретар судового засідання Неменко Ю.М., з участю позивача ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні залі судових засідань міського суду в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання повнолітньої дитини-інваліда та його матері,
Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 17.01.2020 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.
Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 30.01.2020 року у зв`язку з неналежним повідомленням відповідача про розгляд справи, справу вирішено призначити в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін та призначено судовий розгляд.
В судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримала, просила їх задовольнити. Пояснила, що оформлює документи на визнання дитини недієздатною, вже рік йде слухання справи, офіційно опікуном дитини вона не є. Відповідач в судове засідання повторно не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причини не явки суду не відомі, відзив до суду не подавав.
Відповідно до ст. 280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про час і місце судового засідання і від якого не надійшло повідомлення про поважність причин неявки, відповідач не подав відзив, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Суд, заслухавши пояснення позивача, дослідивши матеріали справи, встановив наступні обставини справи та відповідні ним правовідносини.
11 серпня 2001 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 було зареєстровано шлюб, що підтверджено свідоцтвом про одруження серії НОМЕР_1 від 11.08.2001 року (арк. справи 6).
Позивач та відповідач є батьками повнолітнього ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджено свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 від 11.10.2001 року (арк. справи 8).
Рішенням Херсонського міського суду Херсонської області від 10.02.2017 року шлюб між позивачем та відповідачем розірвано (арк. справи 7).

Згідно Акту складеного 04.12.2019 року головою квартального комітету Антонівської селищної ради м. Херсона вбачається, що ОСОБА_1 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 . Разом з матір`ю ОСОБА_1 мешкає син: ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (арк. справи 14).

Відповідно до довідки про неотримання допомоги, виданої Управління соціального захисту населення Дніпровської районної у місті Херсоні ради, вбачається, що ОСОБА_3 станом на 31 жовтня 2019 року ніяких видів допомоги не отримує (арк. справи 15).

З довідки виданої 30.10.2019 року за №02/2030 Дніпровським УПСЗН м. Херсона вбачається, що ОСОБА_1 отримує допомогу на догляд за 1 інвалідом І групи. Всього за період з квітня 2019 року по вересень 2019 року нараховано 7661,00 грн. (арк. справи 15).

ОСОБА_3 має першу «А» групу інвалідності з дитинства, інвалідність встановлено безстроково, що підтверджено довідкою до акту огляду медико-соціальною експертною комісією серія 12ААБ №550064 (арк. справи 16) з 27.05.2019 року.

Відповідно до ст.ст. 12, 81 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи, і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Частиною 1 ст. 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Стаття 12 ЦПК України передбачає, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Однією з засад судочинства, регламентованих п. 4 ч. 3 ст. 129 Конституції України, є змагальність сторін та свобода в наданні ними до суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч.1, 6 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно ст.ст.15,16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Судом встановлено, що син сторін ОСОБА_3 досяг повноліття ІНФОРМАЦІЯ_2 , є повнолітнім та інвалідом з дитинства першої групи "А" безстроково. Відомостей про визнання його судом недієздатним матеріали справи не містять. Позивач у судовому засіданні визнала, що не є опікуном ОСОБА_6 , але з такою заявою до суду звернулася, судове засідання призначене, експертиза не була проведена.

За ч. 1 ст. 198 СК України батьки зобов`язані утримувати своїх повнолітніх непрацездатних дочку, сина, які потребують матеріальної допомоги, якщо вони можуть таку матеріальну допомогу надавати.

Тобто, дієздатний, але повнолітній непрацездатний син має право звернутися до суду з позовом про стягнення аліментів на своє утримання зі свого батька.

Нормами СК України не передбачене право матері звернутися до суду з позовом про стягнення на свою користь на утримання дієздатного, але непрацездатного сина, який проживає з нею та знаходиться на її утриманні аліментів. На час подання позову та розгляду справи в суді ОСОБА_1 не є законним представником ОСОБА_6 , оскільки він є повнолітньою та дієздатною особою.

Посилання позивача ОСОБА_1 на те, що в суді перебуває справа про визнання ОСОБА_6 недієздатним та призначення її опікуном над ним не змінює статусу ОСОБА_6 . Лише з часу набрання законної сили рішенням суду (у разі задоволення заяви) ОСОБА_5 буде вважатися недієздатним та його законний представник (опікун) буде мати право звертатися до суду з позовом в інтересах недієздатного.

З огляду на те, що позивач ОСОБА_1 судом опікуном над сином не призначена, син в судовому порядку недієздатним не визнаний, у позивача відсутні правові підстави для звернення до суду з вказаним позовом, тобто вона не є належним позивачем, а відтак, в частині стягнення аліментів на утримання непрацездатного сина слід відмовити.

Щодо вимог позивача про стягнення аліментів на своє утримання слід зазначити наступне.

Відповідно до ст. 88 СК України, якщо один із подружжя, в тому числі і працездатний, проживає з дитиною-інвалідом, яка не може обходитися без постійного стороннього догляду, і опікується нею, він має право на утримання за умови, що другий з подружжя може надавати матеріальну допомогу.

Згідно з ч.1 ст.6 СК України правовий статус дитина має особа до досягнення нею повноліття.

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом про стягнення аліментів на своє утримання через проживання та опікування над сином ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_3 . ОСОБА_5 втратив статус дитини ІНФОРМАЦІЯ_4 , а тому відсутні правові підстави на стягнення аліментів з відповідача на користь позивача в порядку ст. 88 СК України.

За таких обставин, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позову в частині стягнення аліментів на утримання позивачки.

З огляду на те, що при поданні позову про стягнення аліментів позивач була звільнена від сплати судового збору, судові витрати слід компенсувати за рахунок держави. Дані про наявність судових витрат у відповідача відсутні.

Підстави для негайного виконання судового рішення відсутні.

Заходи забезпечення позову судом не застосовувалися.

Рішення в повному обсязі складене 05 червня 2020 року.

Керуючись ст.ст. 11, 12 13, 78, 79, 89, 141, 264, 265, 352, 354, 355,430 ЦПК України, ст.ст. 79, 88, 182, 198, 200 СК України, суд

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_3 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП НОМЕР_4 , місце проживання: АДРЕСА_2 ) про стягнення аліментів на утримання повнолітньої дитини-інваліда та його матері відмовити у повному обсязі.

Заочне рішення суду може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою. відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України до Херсонського апеляційного суду протягом 30 днів з дня складення повного тексту судового рішення. Якщо повне рішення не були вручено у день його складення, позивач має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження у випадку подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Апеляційна скарга подається до Херсонського апеляційного суду або через Херсонський міський суд Херсонської області, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності ЦПК України в редакції від 15 грудня 2017 року.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строк на апеляційне оскарження рішення суду та строк для подання заяви про перегляд заочного рішення суду, визначені в цьому рішенні продовжуються на строк дії такого карантину.

СуддяО. В. Ус