Справа №: 343/601/19
Провадження №: 8/0343/1/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 червня 2020 року м. Долина

Долинський районний суд Івано-Франківської області в складі:

головуючого судді Андрусіва І. М.,

секретаря судового засідання Оленяк С.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Долинського районного суду Івано-Франківської області заяву ОСОБА_1 про перегляд у зв`язку з нововиявленими обставинами рішення Долинського районного суду Івано-Франківській області від 16.12.2019 у справі 343/601/19 за позовом ОСОБА_1 до Вигодської селищної ради Долинського району Івано-Франківської області про визнання незаконним, скасування рішення селищної ради та зобов"язання вчинити певні дії,

за участю: представника заявниці- адвоката Коваленко О.В.,

представника Вигодської селищної ради Кудли О.Й.,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою про перегляд рішення за нововиявленими обставинами та просить скасувати рішення Долинського районного суду Івано-Франківської області від 16.12.2019 по справі 343/601/19.

В обгрунтування заяви ОСОБА_1 покликається на те, що 16 грудня 2019 року Долинським районним судом ухвалено рішення по справі №343/601/19 , відповідно до якого їй відмовлено в задоволенні позову до Вигодської селищної ради Долинського району Івано-Франківської області про визнання незаконним, скасування рішення селищної ради та зобов`язання вчинити певні дії .

Після постановлення вищезазначеного рішення та набрання ним чинності їй стали відомі факти, які мають важливе значення для вирішення справи по суті, а саме: відповідно до рішення сесії Вигодської селищної ради від 21.05.1998 вирішено "Вилучити самовільно захоплену під`їздну дорогу розміром 5,5 м2 у ОСОБА_2 і повернути її ОСОБА_3 для під`їздної дороги до господарства ОСОБА_3 " Також відповідно до Акта від 01.07.1998 у ОСОБА_2 вилучено самовільно зайняту земельну ділянку 0,5x11=5,5 м2, яка виділена ОСОБА_3 для під`їздної дороги. Згідно з актом обстеження земельної ділянки жителя с. Пациків ОСОБА_3 , який засвідчує факт самовільного загородження ОСОБА_4 частини під`їздної дороги шириною один метр, яка згідно плану відведення земельної ділянки під будівництво житлового будинку, виділена ОСОБА_3 .

Вищезгадана інформація має значення для вирішення справи і є істотною для постановлення правильного рішення по справі, оскільки раніше не була відомою. З наведених підстав просить заяву задовольнити, рішення скасувати та призначити справу до розгляду.

В судовому засіданні представник заявниці- адвокат Коваленко О.В. підтриимала подану заяву та просила її задовольнити.

Представника Вигодської селищної ради у задоволенні заяви просила відмовити з підстав, викладених у відзиві, відповідно до якого прийняте 16.12.2019 рішення вважає законним та таким, яке слід залишити в силі. Як докази нововиявлених обставин ОСОБА_1 додає архівну виписку із протоколу Вигодської селищної ради депутатів трудящих № 19 від 30 жовтня 1962 року, рішення сесії Вигодської селищної ради від 21 травня 1998 року, які досліджувалися судом першої інстанції у даній справі.

Однак згідно вказаної довідки, виданої Долинським державним районним архівом від 04.04.1987 за №15, не встановлено та не зазначено площу земельної ділянки, яка перейшла в результаті такого обміну до ОСОБА_3 .

Так, згідно з рішенням сесії Вигодської селищної ради від 21.05.1998 про розгляд заяв громадян, на підставі заяви ОСОБА_3 вилучено самовільно захоплену під"їзну дорогу розміром 5,5 м.кв у ОСОБА_2 та повернуто ОСОБА_3 , однак саме для під"їзної дороги до господарства.

Свідки, які є суміжними землекористувачами з заявницею та викликалися в судові засідання для дачі показань при розгляді справи, в судовому засіданні зазначили, що вони справді не користуються спірним заїздом, оскільки заїзд огороджено парканом.

Із копії технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд вбачається, що частина земельної ділянки по АДРЕСА_1 . визначена точками 1-2-6-26-1, являється під"їзною дорогою не тільки до господарства ОСОБА_1 , але і до земель суміжників.

Про те, що спірна ділянка є під"їзною дорогою, вказують і копії будівельного паспорта на забудову земельної ділянки, що виділена індивідуальному забудівнику ОСОБА_1 та плану забудови земельної ділянки під будівництво житлового будинку в АДРЕСА_1 від 01 червня 1992 року, технічного паспорта на житловий будинок, виданого 09 квітня 1990 року ОСОБА_1 та викопіювапня з Генерального плану смт. Вигода, де наявні схематичні зображення земельних ділянок, які примикають до спірної ділянки.

Верховний Суд у справі № 815/6834/15 наголосив на важливості дотримання принципу правової визначеності під час розгляду судами заяв про перегляд судових рішень за нововиявленими обставинами

До нововиявлених обставин належать факти об`єктивної дійсності, на яких грунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші факти, які мають значення для правильного розв`язання спору. Тобто за своєю юридичною природою нововиявлені обставини є фактичними даними, що в установленому порядку спростовують факти, які покладено в основу судового рішення, яке переглядається.

Верховний Суд виходив з того, що нововиявлені обставини відрізняються від нових обставин, обставин, що змінилися, та нових доказів за часовими ознаками, предметом доказування та істотністю впливу на судове рішення. Нова обставина, що з`явилася або змінилася після розгляду справи, не є підставою для перегляду справ.

Не вважаються нововиявленими нові обставини, які виявлені після ухвалення судом рішення, а також зміна правової позиції суду в інших подібних справах.

Заслухавши думку учасників справи, дослідивши матеріали справи та заяви про перегляд рішення за нововиявленими обставинами суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до рішення Долинського районного суду Івано-Франківської області від 16.12.2019 в задоволенні позову ОСОБА_1 до Вигодської селищної ради Долинського району Івано-Франківської області про визнання незаконним, скасування рішення селищної ради та зобов"язання вчинити певні дії, відмовлено.

Відповідно до ст. 423 ЦПК України, рішення, постанова або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.

Однією з підстав для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є: істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи.

Не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами: 1) переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи; 2) докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом.

При перегляді судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами суд не може виходити за межі тих вимог, які були предметом розгляду при ухваленні судового рішення, яке переглядається, розглядати інші вимоги або інші підстави позову.

З аналізу норм чинного законодавства під нововиявленими обставинами розуміються обставини, які об`єктивно існували на момент вирішення справи, але не були відомі і не могли бути відомі на той час суду та особі, яка звертається із заявою про перегляд рішення, на час розгляду справи.

Нововиявлені обставини за своєю юридичною суттю є фактичними даними, що в установленому порядку спростовують факти, які було покладено в основу судового рішення.

До нововиявлених обставин відносяться матеріально-правові факти, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші факти, які мають значення для правильного вирішення спору. Необхідними ознаками існування нововиявлених обставин є одночасна наявність певних умов, а саме: по-перше, їх існування на час розгляду справи, по-друге, те, що ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи, по-третє, те, що такі обставини є істотними для розгляду справи та вирішення спору, тобто коли врахування їх судом мало б наслідком прийняття іншого судового рішення, ніж те, яке було прийняте.

Європейський суд з прав людини в рішеннях від 09 червня 2011 року у справі «Желтяков проти України», від 18 листопада 2004 року у справі «Правєдная проти Росії» наголосив на тому, що процедура перегляду судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами на вимогу сторони провадження передбачає існування доказу, який раніше не міг бути відомий, однак міг би призвести до іншого результату судового розгляду.

Особа, яка звертається із заявою про скасування судового рішення, повинна довести, що в неї не було можливості представити цей доказ на остаточному судовому слуханні, а також що цей доказ є вирішальним у справі. Така процедура сама по собі не суперечить принципові юридичної визначеності в тій мірі, в якій вона використовується для виправлення помилок правосуддя.

Необхідно відзначити, що у з`ясуванні наявності підстав для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами має значення факт та момент встановлення відповідних обставин заявником та характер цих обставин як доказів у справі.

У даному випадку визначальним є істотність для справи обставин, які підтверджуються певними доказами і на які посилається заявник як на нововиявлені, та з`ясування того, чи були або могли бути ці обставини відомими заявникові на момент вирішення спору.

Обставини, на які посилається ОСОБА_1 як на нововиявлені, не спростовують факти, покладені в основу судового рішення і ці обставини не можуть вплинути на юридичну оцінку обставин, здійснену судом першої інстанції в судовому рішенні, що переглядається.

Натомість суд надав правову оцінку всім доказам у справі, в тому числі і тим, які заявниця вважає нововиявленими, а саме рішенню сесії Вигодської селищної ради від 21.05.1998. Інші долучені до заяви документи, як докази, не спростовують факти, які було покладено в основу судового рішення від 16.12.2019 та свідчать про незгоду ОСОБА_1 з вказаним рішенням суду.

Європейський суд з прав людини зазначив, що одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу res judicata - принципу остаточності рішень суду. Цей принцип наголошує, що жодна зі сторін не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового рішення суду просто тому, що вона має на меті добитися нового слухання справи та нового її вирішення. Повноваження вищих судових органів стосовно перегляду мають реалізовуватись для виправлення судових помилок та недоліків судочинства, але не для здійснення нового судового розгляду. Перегляд не повинен фактично підміняти собою апеляцію, а сама можливість існування двох точок зору на один предмет не є підставою для нового розгляду. Винятки із цього принципу можуть мати місце лише за наявності підстав, обумовлених обставинами важливого та вимушеного характеру (PONOMARYOV v. UKRAINE, № 3236/03, § 40, ЄСПЛ, від 03 квітня 2008 року).

Процедура скасування остаточного судового рішення у зв`язку із нововиявленими обставинами передбачає, що існує доказ, який раніше не міг бути доступний, однак він міг би призвести до іншого результату судового розгляду. Особа, яка звертається із заявою про скасування рішення, повинна довести, що в неї не було можливості представити цей доказ на остаточному судовому слуханні і що цей доказ є вирішальним. Ця процедура є характерною для правових систем багатьох держав-учасниць. Зазначена процедура сама по собі не суперечить принципу правової визначеності доти, доки вона використовується задля виправлення помилок, допущених під час здійснення правосуддя (PRAVEDNAYA v. RUSSIA, № 69529/01, § 27, 28, ЄСПЛ, від 18 листопада 2004 року).

Враховуючи викладене, на підставі ст. 429 ЦПК України, суд приходить до висновку, що обставини, на які посилається заявник, як на підставу перегляду рішення Долинського районного суду від 16.12.2019, не є нововиявленими, а тому в задоволенні заяви слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 423-429 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

в задоволенні заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Долинського районного суду Івано-Франківській області від 16.12.2019 у справі 343/601/19 за позовом ОСОБА_1 до Вигодської селищної ради Долинського району Івано-Франківської області про визнання незаконним, скасування рішення селищної ради та зобов"язання вчинити певні дії, - відмовити.

Ухвала суду може бути оскаржена до Івано-Франківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: