Справа № 362/5281/19
Провадження № 2/362/705/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(з а о ч н е)

05 червня 2020 року

Васильківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого - судді Марчука О.Л.,

при секретарі - Макусі О.А.,

за участю представника позивача - ОСОБА_7,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у місті Василькові Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Київської міської ради, третя особа: Барахтівська сільська рада Васильківського району Київської області про визнання права власності в порядку спадкування,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду із позовом у якому просить визнати за ним право власності в порядку спадкування за законом на частину земельної ділянки (паю), яка належала його батьку.

Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що після смерті його батька, він, як його спадкоємець за законом звернувся до нотаріальної контори для прийняття спадщини у вигляді вказаного нерухомого майна. Однак, нотаріусом було роз`яснено йому звернутися до суду оскільки відсутні правовстановлюючі документи на дане спадкове майно.

Представник позивача в судовому засіданні підтримала вимоги позову та просила їх задовольнити з викладених у заяві підстав.

Враховуючи, що відповідач, який був належним чином повідомлений про місце, день і час розгляду справи шляхом отримання судової повістки про виклик, не забезпечив прибуття свого представника і не повідомив суд про причини його неприбуття, суд вважає причини неприбуття представника відповідача в судове засідання неповажними.

Оскільки, представник відповідача не з`явився в судове засідання без поважних причин, не подав відзив та представник позивача не заперечила проти вирішення справи в заочному порядку, на підставі статті 280 ЦПК України, суд ухвалив заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.

Третя особа надала суду заяву про розгляд справи у відсутності її представника.

Вислухавши вступне слово представника позивача та дослідивши письмові докази по справі в повному обсязі, суд приходить до наступних висновків.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 25.08.2010 року (а.с. 12).

Спадкоємцями померлого за законом є його дружина і діти - ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та позивач по даній справі, що підтверджується відповідними свідоцтвами одруження серії НОМЕР_2 від 18 лютого 1962 року та про народження серії НОМЕР_3 від 13 березня 1975 року і серії НОМЕР_4 від 04 липня 1966 року та про укладення шлюбу серії НОМЕР_7 від 20 травня 1989 року (а.с. 67, 80, 85, 86).

Спадкоємці ОСОБА_4 і ОСОБА_5 у встановленому законом порядку відмовились від прийняття спадщини після померлого на користь позивача, що підтверджується їх заявами від 11 жовтня 2010 року (а.с. 76, 81).

Позивач належним чином прийняв спадщину після померлого батька, що відображено в матеріалах спадкової справи № 11/2010 до майна померлого (а.с. 59 - 130).

Листом приватного нотаріуса Київського міського наторіального округу Караваєвою Л.А. від 24.10.2017 року № 179/02-14, позивачу фактично відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на 5/6 частин земельної ділянки (паю) розміром 3,43 в умовних кадастрових гектарах в Колективному сільськогосподарському підприємстві «Прогрес» на території Барахтівської сільської ради Васильківського району Київської області, в порядку спадкування за законом після після померлого батька, оскльки право власності на земельну ділянку не підвтерджено відповідними документами (а.с. 129).

Норма частини першої статті 125 Земельного кодексу України у редакції, що була чинною станом на дату смерті спадкодавця передбачала, що право власності на земельну ділянку виникає після одержання її власником або користувачем документа, що посвідчує право власності на земельну ділянку, та його державної реєстрації.

Відповідно до частини першої статті 126 ЗК України у редакції, що була чинною станом на дату смерті спадкодавця, право власності на земельну ділянку посвідчується державними актами.

У пункті 10 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що відповідно до статті 1225 ЦК України право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців за загальними правилами спадкування (зі збереженням її цільового призначення) при підтвердженні цього права спадкодавця державним актом на право власності на землю або іншим правовстановлюючим документом.

Так, з наданих позивачем на підтвердження своїх вимог письмових доказів, досліджених судом під час розгляду справи в судовому засіданні вбачається, що рішенням Васильківського районного суду від 30 листопада 2000 року було визнано за ОСОБА_3 право власності на 5/6 частин земельного паю в Колективному сільськогосподарському підприємстві «Прогрес» в селі Барахти Васильківського району Київської області, в порядку спадкування після ОСОБА_6 (а.с. 15 - 18).

При цьому, відповідно до Сертифікату на право на земельну частку (пай) Серії НОМЕР_6 , виданого Васильківською районною державною адміністрацією 09 червня 1998 року на ім`я ОСОБА_6 , земельна ділянка (пай) в Колективному сільськогосподарському підприємстві «Прогрес» на території Барахтівської сільської ради Васильківського району Київської області, має розмір 3,43 в умовних кадастрових гектарах (а.с. 14).

Відповідно до частини першої статті 328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом.

Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно зі статтею 1218 ЦК України, до складу спадщини входять всі права і обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до частин 1 і 5 статті 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

При цьому суд враховує, що з наведених вище об`єктивних причин спадкодавець позивача не встиг отримати державний акт на частину земельної ділянки (паю), що була вищнан за ним рішенням суду.

Отже, слід зробити висновок, що відповідно до вимог земельного законодавства спадкодавець позивача набув право власності на частку даної земельної ділянки з підстав спадкування за рішенням суду, що не суперечить законодавству.

У зв`язку з цим, суд вважає, що та обставина, що ОСОБА_3 за життя не встиг оформити право власності на частину належної йому земельні ділянки (паю) належним чином не є достатньою підставою для відмови у визнанні за його спадкоємцем права власності на вказане нерухоме майно, яке залишились після смерті його батька.

Таким чином, враховуючи встановлені судом обставини та положення законодавства, яким урегульовано спірні правовідносини, суд приходить до висновку, що право позивача щодо спадкування підлягає захисту шляхом визнання за ним права власності на дане нерухоме майно.

За таких обставин, позов є обґрунтованим та підлягає задоволенню в повному обсязі.

На підставі викладеного, керуючись Постановою Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», ст. ст. 328, 1218, 1268 ЦК України, ст. 81 ЗК України, ст. ст. ст. 1 - 13, 19, 23, 27, 34, 76 - 83, 89, 95, 133, 142, 197, 198,258, 259, 263 - 265, 273, 280 - 282 ЦПК України,

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити.

Визнати за ОСОБА_2 право власності на 5/6 частин земельної ділянки (паю) розміром 3,43 в умовних кадастрових гектарах в Колективному сільськогосподарському підприємстві «Прогрес» на території Барахтівської сільської ради Васильківського району Київської області, в порядку спадкування за законом після ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача, яку може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Рішення може бути оскаржено учасниками справи, а також особами, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Головуючий

Дата складення повного судового рішення - 09 червня 2020 року.