Справа № 661/453/20
Провадження № 2/661/358/20
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 червня 2020 року м. Нова Каховка

Новокаховського міського суду Херсонської області

Суддя Ведяшкіна Ю.В.,

секретар судового засідання Бірючова О.В.

у цивільній справі №661/453/20 за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення боргу кредитором спадкодавця,-

в с т а н о в и в:

Представник АТ «КБ «ПриватБанк» звернувся до суду із зазначеним позовом, посилаючись на те, що 09 червня 2007 року між банком та ОСОБА_3 укладено кредитний договір №б/н, відповідно до умов якого позичальник отримав кредит у розмірі 3289,00 грн. у виді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку, зі сплатою відсотків за користування кредитом згідно умов договору. ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 помер. ОСОБА_1 , ОСОБА_2 є спадкоємцями, які постійно проживали разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини. 14 листопада 2018 року ПАТ КБ «ПриватБанк» направило претензію кредитора до Новокаховської державної нотаріальної контори, на що банк отримав повідомлення, що після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , заведено спадкову справу на підставі претензії кредитора ПАТ «Ідея Банк», заяв про прийняття чи відмову від спадщини до нотаріальної контори не надходили та свідоцтво про право на спадщину не видавалось. Та вважаючи, що відповідно до ч.3 ст.1268 ЦК України відповідачі прийняли спадщину, після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , банк 10 вересня 2019 року направив останнім лист-претензію з вимогою погасити борг, однак її не було виконано. Так, станом на дату смерті заборгованість позичальника перед банком за кредитним договором б/н від 09 червня 2007 року становить 10365,49 грн., тому просить стягнути з відповідача на користь банку зазначену заборгованість та судові витрати.

21 лютого 2020 року на підставі ухвали суду відкрито провадження і справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження.

17 березня 2020 року на адресу суду надійшов відзив відповідача ОСОБА_1 , відповідно до якого, вона позовні вимоги не визнала, посилаючись на необґрунтованість позовних вимог, та зазначила, що позивач просить стягнути з відповідача заборгованість за простроченим тілом кредиту в розмірі 10365,49 грн., тоді як відповідно до заяви від 09 червня 2007 року ОСОБА_3 було надано кредит в розмірі 3289,00 грн.; крім того позивачем порушено строки звернення до суду із таким позовом, так ОСОБА_3 отримав кредит 09 червня 2007 року з граничним терміном повернення 09 квітня 2008 року, тоді як з позовом позивач звернувся лише у лютому 2020 року, тому просила суд застосувати строк позовної давності та відмовити в задоволенні позову; а також, 08 січня 2019 року позивач, шляхом отримання відповіді з нотаріальної контори, дізнався про відкриття спадщини. Проте вимоги до спадкодавця пред`явив тільки 30 вересня 2019 року, тобто, на її думку, з порушенням строків визначених ст. 1281 ЦК України, а тому відповідно до норм чинного законодавства позбавлений права вимоги, на підставі викладеного, просила суд застосувати строк позовної давності до зазначених вимог та відмовити в задоволенні позову.

28 квітня 2020 року на адресу суду від представника відповідача надійшла відповідь на відзив, відповідно до яких наполягав на задоволенні позову в повному обсязі.

15 травня 2020 року ухвалою суду закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

Представник позивача у судове засідання не з`явився, у своїй заяві позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити, проти заочного розгляду справи не заперечував.

Відповідачка ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилась у адресованому суді відзиві просила розгляд справи проводити у її відсутність.

Відповідач ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_1 виданого 28 серпня 2017 року Новокаховським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Херсонській області.

Суд вважає за можливе провести розгляд справи у відсутність сторін на підставі доказів наявних в матеріалах справи.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що 09 червня 2007 року між ЗАТ КБ «ПриватБанк», правонаступником якого є АТ КБ «ПриватБанк» та ОСОБА_3 , укладений кредитний договір, шляхом підписання заяви позичальника №HEXRFD09260587, відповідно до якого банк надав позичальнику строковий кредит в розмірі 3289,00 грн., на строк 10 місяців, тобто до 09 квітня 2008 року, з умовами сплати за користування Кредитом відсотків у розмірі 0,01% на місяць, на суму залишку заборгованості по кредиту, щомісячно. Позичальник повинен надавати банку грошові кошти щомісячними платежами по 329,08 грн. щомісячно.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть, серія НОМЕР_2 , виданого 11 червня 2018 року Новокаховським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Херсонській області.

За життя ОСОБА_3 , вимоги кредитного договору в повному обсязі не виконав, згідно з наданим банком розрахунком, заборгованість за вказаним кредитним договором, становить 10365 грн. 49 коп., яка складається з: заборгованості за простроченим тілом кредиту в розмірі 10365 грн. 49 коп.

З матеріалів справи також вбачається, що 14 листопада 2018 року до Новокаховської державної нотаріальної контори представником ПАТ КБ «ПриватБанк» направлено претензію. Згідно повідомлення державного нотаріуса Новокаховської державної нотаріальної контори від 10 грудня 2018 року, після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , заведено спадкову справу №208/2018 на підставі претензії кредитора ПАТ «Ідея Банк» до якої долучено й претензію ПАТ «ПриватБанк». Заяви про прийняття чи відмову від прийняття спадщини від спадкоємців до Новокаховської державної нотаріальної контори не надходили. Свідоцтво про право на спадщину не видавалось, що також підтверджується копією спадкової справи, наявною в матеріалах справи.

10 вересня 2019 року на адресу відповідача ОСОБА_1 позивачем направлено лист претензію, про сплату заборгованості по вищезазначеному договору. Вимога залишилася без задоволення.

Згідно відповіді наданої відділом реєстрації Новокаховської міської ради від 11 лютого 2020 року №04-03/132 та копії паспорту ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , місцем їх реєстрації зазначено: АДРЕСА_1 , що сторонами в судовому засіданні не оспорювалось.

З інформаційних довідок з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборони відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №209791488 та №209791944 від 21 травня 2020 року право власності на нерухоме майно за ОСОБА_3 , РНОКПП НОМЕР_3 не зареєстровано, також не зареєстровано право власності на квартиру АДРЕСА_2 .

Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України).

Договір є обов`язковим для виконання сторонами (стаття 629 ЦК України).

Згідно з частиною першою статті 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав і обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права і обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті, за виключенням тих прав і обов`язків, що зазначені у статті 1219 ЦК України (статті 1218, 1231 ЦК України).

Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина друга статті 1220 ЦК України).

Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (частина перша статті 1268 ЦК України).

Дії, які свідчать про прийняття спадщини спадкоємцем, визначені у частинах третій, четвертій статті 1268, статті 1269 ЦК України.

Так, згідно з частиною третьою статті 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини першої статті 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину.

Разом з тим незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (частина п`ята статті 1268 ЦК України).

Частиною першою статті 1297 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Однак відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину (частина третя статті 1296 ЦК України).

Таким чином, спадкові права є майновим об`єктом цивільного права, оскільки вони надають спадкоємцям можливість успадкувати майно (прийняти спадщину), але право розпорядження нею виникає після оформлення успадкованого права власності у встановленому законом порядку, що відповідає позиції Верховного Суду України. Викладеній у постанові від 12 квітня 2017 року № 6-2962цс16.

Статтею 1281 ЦК України передбачено, що спадкоємці зобов`язані повідомити кредитора спадкодавця про відкриття спадщини, якщо їм відомо про його борги. Кредиторові спадкодавця належить протягом шести місяців від дня коли він дізнався або міг дізнатися про відкриття спадщини, пред`явити вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину, незалежно від настання строку вимоги. Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про відкриття спадщини, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину, протягом одного року від дня настання строку вимоги. Кредитор спадкодавця, який не пред`явив вимоги до спадкоємців, що прийняли спадщину, у строки, встановлені частинами другою і третьою цієї статті, позбавляється права вимоги.

Так, згідно зі ст.1282 ЦК спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного в спадщину. Кожен зі спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто в розмірі, який відповідає його частці у спадщині. Вимоги кредитора вони зобов`язані задовольнити шляхом одноразового платежу, якщо домовленістю між спадкоємцями і кредитором не встановлено інше. У разі відмови від одноразового платежу суд за позовом кредитора накладає стягнення на майно, яке було передано спадкоємцям у натурі.

Як роз`яснено в п. 32 постанови Пленуму ВССУ, згідно з правовою позицією ВСУ у справі № 6-33цс15, строки, встановлені у ст. 1281 ЦК для пред`явлення вимог кредитором спадкодавця, є присічними, преклюзивними. Оскільки зі смертю боржника зобов`язання з повернення кредиту включаються до складу спадщини, то умови кредитного договору щодо строків повернення кредиту не застосовуються, а підлягають застосуванню норми ст. 1281 та 1282 ЦК щодо строків пред`явлення кредитором вимог до спадкоємців і порядку задоволення цих вимог кредитора. Недотримання кредитором передбачених ст. 1281 ЦК строків пред`явлення вимог (які є присічними, преклюзивними) позбавляє кредитора права вимоги до спадкоємців.

Відповідно до позиції Верховного Суду викладеній у постанові від 18 вересня 2019 року по справі № 640/6274/16-ц, при вирішенні спорів про стягнення заборгованості за вимогами кредитора до спадкоємців боржника, судам для правильного вирішення справи необхідно встановлювати такі обставини:

- чи пред`явлено вимогу кредитором спадкодавця до спадкоємців боржника у строки, визначені частинами другою та третьою статті 1282 ЦК України, оскільки у разі пропуску таких строків, на підставі частини четвертої статті 1281 ЦК України кредитор позбавляється права вимоги;

- коло спадкоємців, які прийняли спадщину;

- при дотриманні кредитором строків, визначених статтею 1282 ЦК України, та правильному визначенні кола спадкоємців, які залучені до участі у справі як відповідачі, суд встановлює дійсний розмір вимог кредитора (перевіряє розрахунок заборгованості станом на день смерті боржника, який є днем відкриття спадщини);

- при доведеності та обґрунтованості вимог кредитора боржника, суду належить встановити обсяг спадкового майна та його вартість, визначивши тим самим межі відповідальності спадкоємця (спадкоємців) за боргами спадкодавця відповідно до частини першої статті 1282 ЦК України.

Так, аналізуючи норми чинного законодавства та встановленні по справі обставини, враховуючи, що позивач отримав відповідь від Новокаховської державної нотаріальної контори про відкриття спадщини 10 грудня 2018 року, проте фактично звернувся з претензією до спадкоємців лише 10 вересня 2019 року, тобто поза межами передбаченого ч. 2 ст. 1281 ЦК України шестимісячного строку, що у відповідності до ч. 4 ст. 1281 ЦК України позбавляє права кредитора такої вимоги, у зв`язку з чим суд відмовляє в задоволенні позовних вимог заявлених до ОСОБА_1 в повному обсязі.

Та, враховуючи той факт, що настала смерть відповідача ОСОБА_2 , суд, у відповідності до п.7 ч. 1 ст. 255 ЦПК України закриває провадження у справі в частині позовних вимог заявлених до зазначеного відповідача.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 10, 12, 81, 141, 255, 256, 259, 263, 264, 265, 268 ч. 4, 273, 280-284, 354 ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в:

В задоволенні позову Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення боргу кредитором спадкодавця відмовити.

Провадження у справі №661/453/20 за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_2 про стягнення боргу кредитором спадкодавця закрити.

Роз`яснивши при цьому ч. 2 ст. 256 ЦПК України, позивачу, що у разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення безпосередньо до Херсонського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дні вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Судове рішення складено 05 червня 2020 року.

Суддя Ю. В. Ведяшкіна