СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 759/3099/20

пр. № 2/759/3099/20

04 червня 2020 року Святошинський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді: Петренко Н.О. .

за участю секретаря судових засідань Заставнюк А.О.

представника позивача ОСОБА_1

свідка ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Києві цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_3 ( АДРЕСА_1 ) до Головного Управління юстиції в м. Києві (01001, м. Київ, пров. Музейний,2-Д) про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2020 року позивач звернувся до суду із позовом про встановлення йому додаткового строку для звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.

В обгрунтування позовних вимог посилався на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько ОСОБА_4 , який на час смерті був зареєстрованим у кв . АДРЕСА_3 , а фактично проживав разом з ним по АДРЕСА_4 . Після смерті батька відкрилась спадщина на майно, яке належало йому на праві власності. Спадковим майном померлого батька є Ѕ частина квартири АДРЕСА_3 . Ця квартира належала йому на праві власності згідно свідоцтва про право власності на житло від 23.06.1994р. виданого на підставі розпорядження від23.06.1994р .Ленінградської районної ради народних депутатів м. Києва. Зазначена Ѕ частина вказаної квартири була зареєстрована за ним на праві власності в Київському міському бюро технічної інвентаризації 05.07.1994р. у реєстрову книгу за № 1426. Заповіт на спадкування майна батька відсутній, тому успадкувати майно можуть спадкоємці за законом. Позивач є спадкоємцем за законом першої черги, інших спадкоємців за законом крім нього немає. Звернутись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у визначений законом шестимісячний строк він не зміг через хворобу. Літом 2000р. переніс інсульт та йому було встановлено другу групу інвалідності,хвороба не відступала та він продовжував хворіти та лікуватись. В 2012р. у позивача стався другий інсульт і три операції та йому було встановлено першу групу інвалідності. Коли стан здоров`я більш-менш стабілізувався, він звернувся до 12- тої державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини майна батька, але постановою нотаріуса від 30.07.2019р. йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно у зв`язку з пропуском передбаченого законодавством шестимісячного строку встановленого для прийняття спадщини.

Ухвалою Святошинського районного суду м.Києва від 26.02.2020р. відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.

Протокольною ухвалою суду від 04.06.2020р. закрито підготовче судове засідання та призначено розгляд справи по суті.

Представник позивача в судовому засіданні позов підтримала та просила задовольнити.

Представник КМР в судове засідання не з`явився, просив розглядати справу без його участі. Надав до суду відзив на позовну заяву в якій зазначив, що нотаріус 12- тої державної нотаріальної контори Основенко Л.М. не порушував прав позивача, здійснював свою діяльність на підставі норм чинного законодавства. Просили розглядати справу за відсутності представника ГТУ у м. Києві за наявними документами та доказами, враховуючи фактичні обставини справи та ухвалити рішення відповідно до норм чинного законодавства.

Позивачем надано відповідь на відзив в якому він пояснив, що пропуск строку подання ним заяви про прийняття спадщини, передбачений ч.1 ст.1270 ЦК України, зумовлений поважними причинами, а саме через тяжку хворобу, починаючи з 2005р., а особливо з 2012р. багаторазове перебування у лікарні, перенесення трьох тяжких операцій, перенесення двох інсультів, а в результаті настання інвалідності 2-ї групи, а згодом першої.

Дослідивши матеріали справи, вислухавши думку сторін, оцінивши зібрані по справі докази, суд прийшов до висновку, що позов не підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Згідно ч.1 ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обгрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_4 після смерті якого відкрилася спадщина /а.с.5/.

Судом встановлено, що позивач - ОСОБА_3 є сином померлого ОСОБА_4 .

Постановою державного нотаріуса 12-тої Київської державної нотаріальної контори позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно, яке належало ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , оскільки він пропустив передбачений законодавством шестимісячний строк, встановлений для прийняття спадщини /а.с.9/.

Відповідно до положень ст.1216 ЦК спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Ч.1 ст.1269, ч.1 ст.1270 ЦК України установлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування`роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Позивач посилається на те, що він пропустив строк для прийняття спадщини, оскільки часто хворів, однак долучені в судовому засіданні медичні документи, датовані 2005р., а потім 2011р., 2012р., 2016 роками, тоді як батько позивача помер 2009р., тобто доказів, що ОСОБА_3 пропустив строк з поважних причин суду не надано.

В судовому засіданні була допитана свідок ОСОБА_5 , яка суду пояснила, що вона є дружиною ОСОБА_3 .. Пояснила, що позивач захворів у 2005 р. та з того часу постійно хворів і тому він не міг оформити спадщину. Його колишня дружина забрала всі документи на квартиру.

Однак суд критично оцінює покази свідка,оскільки шлюб ОСОБА_3 та ОСОБА_2 було укладено лише 18.03.2017 року, через вісім років після смерті ОСОБА_4 .

У відповідності до вимог ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ст.ст. 81, 83 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду.

На підставі ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Враховуючи вищевикладене, оскільки позивачем не доведені поважні причини пропуску строку для прийняття спадщини, які б давали підстави для надання додаткового строку для прийняття спадщини понад установлений законом шестимісячний строк, суд доходить до висновку, що в задоволенні позову слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 1220, 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ЗУ «Про нотаріат», ст.ст. 3, 4, 5, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 17, 43, 49, 76, 77, 78, 79,80, 81, 258, 262, 264, 265, 268, 273, 352 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_3 до Головного Управління юстиції в м. Києві про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини-відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду;

Суддя Н.О. Петренко