КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження 22-ц/824/8822/2020 Доповідач - Рубан С.М.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 червня 2020 року Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді Рубан С.М.

суддів Заришняк Г.М., Мараєва Н.Є.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 21 квітня 2020 року, постановлену у складі судді Коренюк А.М. у справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Ділова преса країни» про захист честі, гідності та ділової репутації шляхом спростування поширення інформації та відшкодування моральної шкоди,-

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Дарницького районного суду м. Києваперебуває справа за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Ділова преса країни» про захист честі, гідності та ділової репутації шляхом спростування поширення інформації та відшкодування моральної шкоди.

Одночасно із позовною заявою ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про витребування доказів, посилаючись на те, що має труднощі в отриманні доказів, які необхідні для всебічного розгляду даної справи.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 21 квітня 2020 року заяву ОСОБА_1 про забезпечення доказів шляхом їх витребування - повернуто.

Не погоджуючись з ухвалою суду, представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 подала апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить ухвалу суду скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Посилається на те, що суд неправильно застосував ч.5 ст.49 ЦПК України при розгляді клопотання про витребування доказів. Зазначає, що вказана норма застосовується лише відносно заяв передбачених п.2 ч.2 та ч.ч.3,4 ст.49 ЦПК України, тобто заяв про збільшення або зменшення позовних вимог, заяв про зміну предмету або підстав позову. Вказане порушення норм унеможливило позивачем реалізацію наданих йому процесуальних прав на витребування доказів, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, бо не можливо встановити відповідачів у справі без отримання інформації від ТОВ «Інтернет Інвест» про власника веб - сайту.

Відповідач не надав до суду відзив на апеляційну скаргу.

Відповідно до ч.2 ст.369 ЦПК України розгляд апеляційної скарги проводиться без повідомлення учасників справи.

Згідно ч.13 ст.7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, доводи апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду та матеріали справи в межах апеляційного оскарження, дійшла наступного висновку.

Повертаючи заяву про витребування доказів, суд першої інстанції посилаючись на положення ч.5 ст.49 ЦПК України виходив з того, що позивач не надав до суду доказів про направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи.

Колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції виходячи з наступного.

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ТОВ «Ділова преса країни» про захист честі, гідності та ділової репутації, у зв`язку з розповсюдженням в мережі Інтернет відносно нього недостовірної та негативної інформації.

Посилається на те, що за результатами проведеної перевірки встановлено, що особою, яка поширила недостовірну інформацію є реєстрант (власник) доменного імені «capital.ua», інформація про якого в службі WHOISзнеособлена (скрита), реєстратором доменного зазначеного імені є компанія ТОВ «Інтернет Інвест». Зазначає, що на реєстратора зроблено адвокатський запит щодо надання інформації про реєстранта (власника) доменного імені «capital.ua». Проте від ТОВ «Інтернет Інвест» не отримано відповідь на адвокатський запит.

Оскільки позивач не має можливості самостійно надати докази, він звернувся до суду з відповідним клопотанням про витребування доказів.

Відповідно до ч.1,2 ст.84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

У клопотанні повинно бути зазначено:

1) який доказ витребовується;

2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати;

3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа;

4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Положення статті 84 ЦПК України не містять обов`язку заявника щодо направлення клопотання про витребування доказів іншим учасникам справи.

Повертаючи заяву про витребування доказів суд посилаючись на положення ч.5 ст.49 ЦПК України вказав, що позивач не надав до суду доказів про направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи.

Відповідно до ч.5 ст.49 ЦПК України у разі подання будь-якої заяви, передбаченої пунктом 2 частини другої та частинами третьою і четвертою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у рішенні суду.

Згідно п.2 ч.2 ст.49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження;

Згідно ч.3 ст.49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Згідно ч.4 ст.49 ЦПК України у разі направлення справи на новий розгляд до суду першої інстанції зміна предмета, підстав позову не допускаються, крім випадків, визначених цією статтею.

Зміна предмета або підстав позову при новому розгляді справи допускається в строки, встановлені частиною третьою цієї статті, лише у випадку, якщо це необхідно для захисту прав позивача у зв`язку із зміною фактичних обставин справи, що сталася після закінчення підготовчого засідання, або, якщо справа розглядалася за правилами спрощеного позовного провадження, - після початку першого судового засідання при первісному розгляді справи.

Тобто, положення ч.5 ст.49 ЦПК України застосовується лише до заяв про збільшення або зменшення позовних вимог, заяв про зміну предмету або підстав позову.

Повертаючи заяву про витребування доказів суд не звернув уваги на вищезазначене та помилково повернув заяву з підстав не надання позивачем до суду доказів про направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи, в той час як вимоги про направлення клопотання про витребування доказів учасникам справи відсутні в ЦПК України, а положення ч.5 ст.49 ЦПК України застосовуються до заяв про збільшення або зменшення позовних вимог, заяв про зміну предмету або підстав позову.

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України порушення норм процесуального права, яке призвело до постановлення помилкової ухвали є підставою для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Враховуючи вищевикладене, ухвала суду підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 369, 374, 379, 382-384 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 - задовольнити.

Ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 21 квітня 2020 року - скасувати, направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Повний текст постанови складено 25 червня 2020 року.

Головуючий Рубан С.М.

Судді Заришняк Г.М.

Мараєва Н.Є.