Постанова

Іменем України

11 червня 2020 року

м. Київ

справа № 607/10251/17

провадження № 61-10520ск18

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Синельникова Є. В.,

суддів: Білоконь О. В., Осіяна О. М., Хопти С. Ф.,

Шиповича В. В. (суддя-доповідач),

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідачі: державне підприємство «СЕТАМ», Тернопільський міський відділ державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Тернопільській області,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу державного підприємства «СЕТАМ» на рішення Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 11 жовтня 2017 року, ухвалене в складі судді Грицак Р. М. та постанову Апеляційного суду Тернопільської області від 20 грудня 2017 року, прийняту в складі колегії суддів: Сташківа Б. І., Хоми М. В., Костіва О. З.,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

У серпні 2017 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до державного підприємства «СЕТАМ» (далі - ДП «СЕТАМ»), Тернопільського міського відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Тернопільській області (далі -ВДВС) про визнання недійсними електронних торгів.

Позовна заява ОСОБА_1 мотивована тим, що 04 квітня 2017 року на електронних торгах, які проводились ДП «СЕТАМ», він придбав лот № 206117, а саме автомобіль марки «УАЗ 3962», 2000 року випуску, державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , VIN НОМЕР_2 .

20 квітня 2017 року отримав акт про проведення електронних торгів, і в цей же день прибув до Тернопільської філії ДП «СЕТАМ», де виявив, що придбаний ним автомобіль знаходиться в частково розукомплектованому стані.

Вважав, що відповідачем було порушено Порядок реалізації арештованого майна, затверджений наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року (далі - Порядок реалізації арештованого майна) а саме: продано через електроні торги металобрухт під виглядом автомобіля.

Просив суд визнати недійсними результати електронних торгів

від 04 квітня 2017 року з реалізації автомобіля марки «УАЗ 3962»,

2000 року випуску, державний реєстраційний номер НОМЕР_1 ,

VIN НОМЕР_2 , протокол проведення електронних торгів № 247734 по лоту № 206117 від 04 квітня 2017 року, акт про проведення електронних торгів від 19 квітня 2017 року, складений державним виконавцем Тернопільського ВДВС на підставі протоколу проведення електронних торгів від 04 квітня 2017 року.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Тернопільського міськрайонного суду від 11 жовтня 2017 року позов задоволено.

Визнано недійсними результати електронних торгів від 04 квітня

2017 року з реалізації транспортного засобу - автомобіля марки

«УАЗ 3962», 2000 року випуску, державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , VIN НОМЕР_2 , протокол проведення електронних торгів № 247734 по лоту № 206117 від 04 квітня 2017 року, акт про проведення електронних торгів від 19 квітня 2017 року, складений державним виконавцем Тернопільського міського відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Тернопільській області Пуршегою І. В. на підставі протоколу проведення електронних торгів від 04 квітня 2017 року. Вирішено питання розподілу судових витрат.

Рішення суду мотивоване тим, що відповідачами було порушено Порядок реалізації арештованого майна, а саме: державним виконавцем не сформовано вірної заявки із зазначенням точних відомостей про майно, яке передається на реалізацію, його склад, характеристики, опис, включно з інформацією про явні дефекти, відсутні елементи, а організатором торгів не внесені зміни щодо невідповідності автомобіля заявленим характеристикам по лоту № 206117.

Короткий зміст постанови суду апеляційної інстанції

Постановою Апеляційного суду Тернопільської області від 20 грудня

2017 року апеляційну скаргу ДП «СЕТАМ» залишено без задоволення. Рішення Тернопільського міськрайонного суду від 11 жовтня 2017 року залишено без змін.

Апеляційний суд вважав правильним висновок суду першої інстанції про те, що придбання позивачем майна з прилюдних торгів є правочином, який може визнаватися недійсним з підстав невідповідності вимогам закону згідно статей 203, 215 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України).

Колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для визнання прилюдних торгів недійсними через недодержання державним виконавцем правил проведення електронних прилюдних торгів, зокрема, не заповнення згідно із встановленими законодавством вимогами заявки щодо майна яке передавалося на реалізацію ДП «СЕТАМ», на яке як на організатора торгів було покладено обов`язок внести до системи достовірну інформацію про майно та сформувати лот торгів. Невнесення відомостей про майно, яке передається на реалізацію, його склад, характеристику, опис, включно з інформацією про явні дефекти, відсутні елементи, суд вважав порушенням прав та законних інтересів особи, яка придбала майно через електронні торги.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

У лютому 2018 року ДП «СЕТАМ» подало до Верховного Суду касаційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати рішення Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 11 жовтня 2017 року та постанову Апеляційного суду Тернопільської області від 20 грудня 2017 року і ухвалити судове рішення, яким відмовити у задоволенні позову.

Аргументи учасників справи

Доводи особи, яка подала касаційну скаргу

Касаційна скарга ДП «СЕТАМ» мотивована тим, що суди попередніх інстанцій, задовольняючи позов, не звернули увагу на те, що фактичний стан транспортного засобу відповідав даним, що містились в інформаційному повідомленні про електронні торги.

Позивач був наділений правом на ознайомлення з майном, яке мав намір придбати, однак цим правом не скористався. Із фотознімків розміщених на веб-сайті організатора торгів було зрозуміло, що автомобіль знаходиться у незадовільному стані.

Крім того, підставами для визнання прилюдних торгів недійсними, які є правочином, є зокрема порушення Порядку реалізації арештованого майна. Натомість дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення електронних торів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними.

Позивач повинен довести належними та допустимими доказами, що відбулося порушення вимог Порядку реалізації арештованого майна при проведенні електронних торгів; ці порушення вплинули на результати торгів та порушені права і законні інтереси позивача.

Доводи особи, яка подала відзив на касаційну скаргу

У липні 2018 року від імені ОСОБА_1 до Верховного Суду надійшов відзив на касаційну скаргу, який не може бути враховано судом, оскільки всупереч вимог статті 395 ЦПК України не надано доказів надсилання копії відзиву іншим учасникам справи, а сам відзив ніким не підписаний.

Рух касаційної скарги у суді касаційної інстанції

Ухвалою Верховного Суду від 15 червня 2018 року відкрито касаційне провадження у вказаній справі, витребувано справу із місцевого суду.

Ухвалою Верховного Суду від 31 липня 2018 року зупинено дію рішення Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 11 жовтня 2017 року та постанови Апеляційного суду Тернопільської області

від 20 грудня 2017 року до закінчення їх перегляду в касаційному порядку.

У серпні 2018 року справа надійшла до Верховного Суду.

16 квітня 2020 року на підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Верховного Суду справу № 442/4619/17 передано судді-доповідачу.

Ухвалою Верховного Суду від 20 травня 2020 року справу призначено до розгляду у складі колегії із п`яти суддів, в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Фактичні обставини справи, встановлені судами

Судами встановлено, що в ході проведення виконавчих дій у рамках виконавчого провадження № 3878575, постановою державного виконавця Тернопільського МВДВС ГТУЮ у Тернопільській області від 31 жовтня

2016 року описано та арештовано майно боржника - Тернопільської центральної районної лікарні, у тому числі, транспортний засіб УАЗ 3962,

2000 року випуску, державний номерний знак НОМЕР_1 .

Із висновку, складеного фізичною особою-підприємцем ОСОБА_2 на замовлення Тернопільського МВДВС ГТУЮ у Тернопільській області, встановлено, що автомобіль УАЗ 3962, 2000 року випуску, державний номерний знак НОМЕР_1 має наступні технічні характеристики: кузов у задовільному стані: спостерігається корозія передніх і задніх крил, корозія, механічні ушкодження і вм`ятини кузова і дверей, потертості, забруднення і лущення лакофарбового покриття, потертості і забруднення панелі приладів, пасажирських сидінь; двигун: робочий стан не перевірявся, укомплектований, спостерігаються сліди забруднення оливою; частково зношений протектор покришок коліс. Робочий стан автомобіля не перевірявся. Ринкова вартість автомобіля - 15 560 грн.

Згідно акта приймання-передавання, ДП «СЕТАМ» прийняло транспортний засіб марки УАЗ 3962, сірого кольору, державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , 2000 року випуску, тип кузова - швидка медична допомога у технічно-несправному стані, з наявною значною корозією та відколами лакофарбового покриття, зношеними протекторами скатів, без реєстраційних документів та ключа.

Згідно опису майна (додатку до акта приймання - передавання) транспортний засіб марки УАЗ 3962, сірого кольору, реєстраційний номер НОМЕР_1 має недоліки: відсутні ключі, реєстраційні документи, акумулятор, запаска, стан салону незадовільний із значним зносом та потертостями на оббивці сидінь.

ДП «СЕТАМ» сформовано інформаційне повідомлення про електронні торги з реалізації лоту № 206117 - транспортного засобу марки УАЗ 3962, сірого кольору, державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_3 , 2000 року випуску, тип кузова - швидка медична допомога, без ключа запалювання та реєстраційних документів. Наявна значна корозія кузова, механічні ушкодження кузова і дверей, лущення лакофарбового покриття, знос оббивки салону, тріщини на панелі приборів, на двигуні спостерігаються сліди забруднення оливою. Робочий стан не перевірявся. На сайті ДП «СЕТАМ» розміщені фото вказаного автомобіля УАЗ 3962.

Згідно протоколу проведення електронних торгів № 247734 від 04 квітня 2017 року, ОСОБА_1 став переможцем торгів по лоту № 206117 та придбав транспортний засіб марки УАЗ 3962, сірого кольору, державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , 2000 року випуску за ціною 18 001 грн.

Сума коштів у розмірі 17 100,95 грн за придбане майно перерахована переможцем торгів ОСОБА_1 12 квітня 2017 року Тернопільському

МВДВС ГТУЮ у Тернопільській області.

19 квітня 2017 року державним виконавцем Тернопільського МВДВС ГТУЮ у Тернопільській області, на підставі протоколу проведення електронних торгів від 04 квітня 2017 року, складено акт про проведені торги, згідно якого ОСОБА_1 придбав транспортний засіб марки УАЗ 3962, сірого кольору, державний реєстраційний номер НОМЕР_1 .

Судами встановлено, що 20 квітня 2017 року ОСОБА_1 , отримавши акт про проведення електронних торгів, прибув до Тернопільської філії

ДП «СЕТАМ» де крім недоліків, які були зазначені в інформаційному оголошенні про лот, ним були виявлено недоліки які не були вказані в характеристиках по лоту № 206117, а саме: відсутність акумулятора, пошкодження гальмівної системи, частково відсутнє кріплення бака, відсутній шляхопровід паливної системи від бака до бензонасоса, відсутній захист маховика двигуна, частково розукомплектована панель приборів, резина зношена на 100%. Наявність зазначених недоліків підтверджена фотознімками автомобіля зробленими позивачем.

Відповідачі відмовили на прохання ОСОБА_1 скласти акт про виявлені недоліки відмінні від зазначених в інформаційному повідомленні про лот.

Листом від 28 квітня 2017 року ДП «СЕТАМ» відмовлено ОСОБА_1 у поверненні сплачених коштів за придбане майно з тих причин, що позивач не скористався своїм правом на ознайомлення з майном до участі у торгах, а характеристика лоту відповідає загальному стану майна.

Позиція Верховного Суду

Згідно із положенням частини другої статті 389 Цивільного процесуального кодексу України (тут і далі у редакції Кодексу, яка діяла на час подання касаційної скарги) підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Касаційна скарга ДП «СЕТАМ» підлягає задоволенню.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до вимог частин першої і другої статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими. Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції.

Відповідно до частин першої, другої та п`ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Зазначеним вимогам закону рішення судів попередніх інстанцій не відповідають.

Відповідно до частин першої-другої статті 61 Закону України «Про виконавче провадження» Реалізація арештованого майна здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною.

Електронні торги - продаж майна на прилюдних торгах за принципом аукціону або на комісійних умовах засобами системи електронних торгів через Веб-сайт, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну.

Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та враховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином.

Статтею 204 ЦК України встановлена презумпція правомірності правочину.

Відповідно до частини четвертої статті 656 ЦК України до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

Оскільки за змістом частини першої статті 215 ЦК України підставами недійсності укладеного правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто безпосередньо за результатами прилюдних торгів, то підставами для визнання електронних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, визначених Порядком реалізації арештованого майна, шляхом проведення електронних торгів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5 (далі - Порядку), у редакції на момент проведення торгів.

У постанові Верховного Суду України від 06 квітня 2016 року по справі

№ 3-242гс16 вказано, що при вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними судам необхідно встановити чи мало місце порушення вимог порядку проведення торгів та інших норм законодавства при проведенні електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів.

Обставини, на які посилається ОСОБА_1 у розглядуваній справі, не свідчать про наявність правових підстав для визнання недійсним правочину із купівлі-продажу автомобіля на електронних торгах.

Законодавець у частині першій статті 16 ЦК України встановив, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу, а в частині другій цієї статті визначив способи здійснення захисту цивільних прав та інтересів судом.

Відповідно до статті 678 ЦК України покупець, якому переданий товар неналежної якості, має право, незалежно від можливості використання товару за призначенням, вимагати від продавця за своїм вибором: 1) пропорційного зменшення ціни; 2) безоплатного усунення недоліків товару в розумний строк; 3) відшкодування витрат на усунення недоліків товару. У разі істотного порушення вимог щодо якості товару (виявлення недоліків, які не можна усунути, недоліків, усунення яких пов`язане з непропорційними витратами або затратами часу, недоліків, які виявилися неодноразово чи з`явилися знову після їх усунення) покупець має право за своїм вибором:

1) відмовитися від договору і вимагати повернення сплаченої за товар грошової суми; 2) вимагати заміни товару. Якщо продавець товару неналежної якості не є його виготовлювачем, вимоги щодо заміни, безоплатного усунення недоліків товару і відшкодування збитків можуть бути пред`явлені до продавця або виготовлювача товару. Положення цієї статті застосовуються, якщо інше не встановлено цим Кодексом або іншим законом.

Виходячи з предмету спору, підстав позову, характеру прав ОСОБА_1 , які він вважав порушеними, колегія суддів вважає неможливим їх захист в обраний позивачем спосіб - визнання недійсним торгів. Це не перешкоджає особі, за наявності правових підстав, захистити свої права у спосіб передбачений законом, а саме статтею 678 ЦК України.

До подібних висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 24 травня

2018 року у справі № 155/291/17 (провадження № 61-7837св18).

За змістом частини першої статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу та в межах заявлених нею вимог.

У розглядуваній справі вимог про повернення сплаченої за товар грошової сумипозивач не заявляв, а обрав способом захисту своїх прав визнання недійсним результатів електронних торгів, протоколу проведення електронних торгів та акту про проведення електронних торгів.

Як правило, суб`єкт порушеного права може скористатися не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права (пункт 5.6 постанови Великої Палати Верховного Суду від 22 серпня 2018 року у справі

№ 925/1265/16 (провадження № 12-158гс18)). Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу, що застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам. Подібні висновки сформульовані, зокрема, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2018 року у справі № 338/180/17 (провадження № 14-144цс18), від 11 вересня 2018 року у справі № 905/1926/16 (провадження № 12-187гс18), від 30 січня 2019 року у справі № 569/17272/15-ц (провадження

№ 14-338цс18). Відтак застосування судом того чи іншого способу захисту має приводити до відновлення порушеного права.

Суди попередніх інстанцій задовольняючи позовні вимоги про визнання недійсними результатів електронних торгів від 04 квітня 2017 року, протоколу проведення електронних торгів № 247734 по лоту № 206117

від 04 квітня 2017 року, акту про проведення електронних торгів

від 19 квітня 2017 року, складеного державним виконавцем на підставі протоколу проведення електронних торгів від 04 квітня 2017 року, не врахували, що обставини, на які посилається позивач, а саме наявність певних недоліків придбаного ним товару (автомобіля) можуть бути підставою для застосування наслідків передбачених статтею 678

ЦК України, а не визнання недійсним правочину.

З огляду на викладене, Верховний Суд дійшов висновку, що судами першої та апеляційної інстанцій неправильно застосовано норми матеріального права, що відповідно до частини першої статті 412 ЦПК України є підставою для скасування ухвалених судових рішень.

Зважаючи на те, що в справі не вимагається збирання або додаткової перевірки чи оцінки доказів, обставини справи встановлені судами повно, але допущено неправильне застосування норм матеріального права, тому оскаржувані судові рішення судів першої та апеляційної інстанції підлягають скасуванню із прийняттям постанови про відмову в задоволенні позову.

У зв`язку із тим, що касаційна скарга підлягає задоволенню, то із позивача на користь ДП «СЕТАМ» необхідно стягнути судовий збір у розмірі 1 408 грн сплачений за подання касаційної скарги.

Оскільки оскаржувані судові рішення скасовані, підстави для поновлення їх виконання відсутні.

Керуючись статтями 400, 409, 412, 416, 418, 419 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ

Касаційну скаргу державного підприємства «СЕТАМ» задовольнити.

Рішення Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області

від 11 жовтня 2017 року та постанову Апеляційного суду Тернопільської області від 20 грудня 2017 рокуу справі за позовом ОСОБА_1 до державного підприємства «СЕТАМ», Тернопільського міського відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Тернопільській області про визнання недійсними електронних торгів скасувати.

У задоволенні позову ОСОБА_1 до державного підприємства «СЕТАМ», Тернопільського міського відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Тернопільській області про визнання недійсними електронних торгів відмовити.

Стягнути зі ОСОБА_1 на користь державного підприємства «СЕТАМ» судовий збір у розмірі 1 408 грн.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий Є. В. Синельников

Судді: О. В. Білоконь

О. М. Осіян

С. Ф. Хопта

В. В. Шипович