Справа № 204/8697/19
Провадження № 2/204/446/20
КРАСНОГВАРДІЙСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
04 травня 2020 року Красногвардійський районний суд м.Дніпропетровська у складі:
головуючої судді Токар Н.В.,
при секретарі Сокол К.А.,
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження в залі суду у м.Дніпро цивільну справу за позовною заявою Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» до ОСОБА_1 , про відшкодування збитків,-
Ухвалою суду від 17.02.2020 року у справі відкрито спрощене позовне провадження, справа розглянута без повідомлення (виклику) сторін. Сторонам було направлено копію ухвали від 17.02.2020 року, а також відповідачу було направлено копію позовної заяви із додатками.
З урахуванням вимог ст.ст.19,274,276,277 ЦПК України, розгляд справи здійснено в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи; особи, які беруть участь у справі, не викликались.
Відповідач у встановлений судом строк не надав суду відзивів на позовну заяву, у зв`язку з чим, суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Вивчивши та дослідивши письмові матеріали справи у їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню, у зв`язку з наступним.
Статтею 15 ЦК України визначено право на захист цивільних прав та інтересів, де зазначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу, що передбачено ст.16 ЦК України.
Відповідно до ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.
Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.
Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Встановлено, що Акціонерне товариство «ДТЕК Дніпровські електромережі» є постачальником послуг електричної енергії, а відповідач ОСОБА_1 є споживачем електричної енергії за адресою: АДРЕСА_1 .
Згідно відомостей з актів про порушення, акту засідання комісії та акту технічної перевірки, між позивачем та відповідачем ОСОБА_1 укладено договір на постачання електричної енергії та відкрито особовий рахунок № НОМЕР_1 (арк.с.6-9, 11-13).
Відповідно до Акту №001411 про порушення від 24.04.2019 року, 24 квітня 2019 року за адресою проживання відповідача: АДРЕСА_1 , проведено технічну перевірку стану електричних приладів обліку і електроустановок, за наслідками перевірки виявлено порушення п.5.5.5 ПРРЕЕ, передбачене п.п. 5,6 п. 2.1. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої Постановою НКРЕ від 04.05.2006 N 562 (далі Методика, чинної на час виникнення спірних правовідносин), самовільне підключення струмоприймачів до електричної мережі, що належить АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» поза засобом комерційного обліку електричної енергії з порушенням схеми комерційного обліку. Самовільне підключення виконано приховано, виявити яке при контрольному огляді без використання спеціальних технічних засобів, можливості не було. Електрична енергія споживається, приладом обліку не враховується. Від підписання Акту споживач ОСОБА_1 відмовився (арк.с.8-9).
Зазначені обставини проведення технічної перевірки стану електричних приладів обліку підтверджуються також Пояснювальною до акту, складеною особами, що брали участь в технічній перевірці та складенні акту та є представниками позивача: майстра ОСОБА_2 , електромонтера ОСОБА_3 , електромонтера ОСОБА_4 (а.с.10).
Відповідно до досліджених пояснень щодо проведення технічної перевірки вбачається, що самовільне підключення було виявлено працівниками позивача, після того, як відповідачем їх було допущено до місця встановлення лічильника, де під час візуального огляду, зокрема виявлено факт самовільного підключення дротом алюміній 4 мм (2) від вхідних до облікових дротів на вводі через автоматичний вимикач 20А на навантаження будинку, при виключенні навантаження електрична енергія, що споживається, приладом обліку не враховується, жодних спеціальних технічних засобів, які застосовувалися працівниками позивача як в акті про порушення так і письмових поясненнях наведено не було. Таким чином, Акт та пояснення які були складені працівниками АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» підтверджують факт порушення, а саме самовільне підключення відповідача до електромережі, однак не підтверджують факт виявлення такого порушення з використанням спеціального пристрою, зокрема і пристрою ІНН 2, на використання якого вказував позивач в позові.
Таким чином, аналізуючи досліджені судом докази щодо обставин проведення технічної перевірки, встановлено, що виявлене порушення можливо було виявити без використання спеціального пристрою, шляхом порівняння показів лічильника при навантаженні та при вимкненні навантаження, як було здійснено під час проведення перевірки.
Встановлено та підтверджено представником позивача, що контрольний огляд приладів обліку електроенергії за адресою АДРЕСА_1 , була проведена працівником АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» 27.09.2018 року (а.с.6).
Відповідно до п.п. 36 п. 1 Кодексу комерційного обліку електричної енергії, затвердженого постановою НКРЕКП від 14.04.2018 року контрольний огляд засобів комерційного обліку - виконання комплексу робіт з метою візуального обстеження цілісності засобу обліку (корпусу, скла, кріплення тощо), цілісності встановлених згідно з актом про пломбування пломб та наявності відбитків їх тавр, зняття показів засобів обліку, а також з метою виявлення без використання спеціальних технічних засобів та/або часткового демонтажу будівельних конструкцій або оздоблювальних матеріалів самовільних підключень.
Таким чином, при проведенні працівником АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» контрольного огляду приладів обліку електроенергії 27.09.2018 року, контролер мав змогу виявити самовільне підключення струмоприймачів поза засобом комерційного обліку електричної енергії.
Таким чином, судом встановлено факт проведення перевірки за адресою проживання відповідача та факт безоблікового користування електричною енергією.
Відносини з приводу постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України, статтями 24-27 Закону України «Про електроенергетику», Правилами роздрібного ринку електричної енергії затверджених Постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 312,
Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562, (Методика чинна до 27.07.2019 року) .
Постачання фізичним особам електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією.
За змістом ст.ст. 6, 526, 626-631 ЦК України договір є обов`язковим для належного виконання сторонами відповідно до його умов, вимог ЦК України та інших актів цивільного законодавства.
Згідно положень ст.611 ЦК України в разі порушення зобов`язань настають правові наслідки, встановлені договором або законом.
Відповідно до ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін.
Відповідно до ч. 4 ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» споживач електроенергії несе відповідальність згідно із законодавством за порушення умов договору та Правил користування електроенергією, затверджених Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до ч. 2, 3 ст. 27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є, зокрема, крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку.
Закон України «Про ринок електричної енергії» визначає, що учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом (ч.1 ст.77). Правопорушеннями на ринку електричної енергії є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку (ч.2 ст.77).
Відповідно до абз. 4 п.п. 5.5.5 п. 5.5 ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору.
Відповідно до абз. 20 п.п. 5.5.5 п. 5.5 ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.
Відповідно до п.п. 8.2.5. п. 8.2 ПРРЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення.
В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.
Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.
Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача.
У разі відмови споживача або представника споживача підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо він підписаний уповноваженим представником оператора системи та двома незаінтересованими особами (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення їх осіб.
Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта про порушення та викласти мотиви своєї відмови від його підписання, які зазначаються в акті про порушення або надаються (надсилаються) оператору системи окремим письмовим повідомленням.
Відповідно до п.п. 8.2.6. п. 8.2. ПРРЕЕ на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.
Згідно з п.п. 5 п. 3.1 Методики порушенням ПКЕЕН є самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку.
Згідно пунктом 4 Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, розмір збитків, завданих енергопостачальнику, розраховується відповідно до оформленого акта про виявлене порушення та згідно з Методикою.
Таким чином, судом на підставі досліджених доказів достовірно встановлено, що ОСОБА_1 , який є споживачем електричної енергії та несе відповідальність за стан електроустановки, допустив самовільне підключення струмоприймачів, що належать АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» поза засобом комерційного обліку з порушенням схеми обліку, допустивши порушення ПРРЕЕ.
Факт безоблікового споживання електричної енергії зафіксовано актом про порушення ПРРЕЕ від 24.04.2019 року, який підписано представниками постачальника електричної енергії, жодних зауважень щодо встановлення самого факту безоблікового споживання електричної енергії до складеного акта про порушення ОСОБА_1 не внесено.
Так, згідно п.п.5 п.3.1 Методики, ця Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку.
Згідно п.п. «б» п.3.3 Методики у разі самовільного підключення споживачем електроустановок, струмоприймачів або проводів до електричних мереж розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється за кількістю днів - із дня набуття споживачем права власності на електроустановку чи права користування електроустановкою або із дня здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі, до якої було здійснене самовільне підключення, але не більше сумарної кількості днів за 12 календарних місяців, що передували дню виявлення порушення.
Згідно п.3.5 Методики у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у п.п.5 п.3.1 Методики добовий обсяг споживання електроенергії визначається за формулою (п.2.7) Методики.
У свою чергу зміст п.2.7 Методики повторює п.3.3 і вказує, що для розрахунку загального обсягу самовільно спожитої електричної енергії береться сумарна кількість днів у періоді від дня набуття споживачем права власності на електроустановку чи права користування електроустановкою або із дня здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі, до якої було здійснене самовільне підключення, але не більше сумарної кількості днів за 12 календарних місяців, що передували дню виявлення порушення.
Отже, як п. 2.7, так і п.3.3 Методики вказують на необхідність проводити нарахування із сумарної кількості днів, починаючи із дня здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі, до якої було здійснене самовільне підключення, але не більше ніж за 12 календарних місяців.
Дата останнього контрольного огляду засобу обліку відповідача виконана працівником енергопостачальника 27.09.2018 року, який порушень не виявив, а відтак нарахування безоблікового споживання електроенергії з боку відповідача має проводитися саме з 27.09.2018 року, а не із 24.04.2018 року, як розраховано позивачем.
Так, з моменту проведення останнього контрольного огляду приладу обліку відповідача з 27.09.2018 року до дня виявлення порушення 24.04.2019 року минуло 209 днів.
Відповідно до п. 3.3. Методики, розрахунок вартості не облікованої електроенергії здійснюється: за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії. За тарифами для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості електричної енергії, за кількістю днів.
Тариф відповідно до норм споживання в період з 27 вересня 2018 року по 01 січня 2019 року (96 днів - 4866,05 кВт) складав 01,68 грн., з 01 січня по 24 квітня 2019 року (113 днів - 5727,742) 2,46 грн.
Отже, зібрані у справі докази та їх наявна оцінка вказують на наявність підстав для часткового задоволення позовних вимог.
Відповідно до вимог ст.141 ЦПК України, судові витрати покласти на відповідача.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.12, 13, 76-82, 141, 259, 263-265,280-282 ЦПК України, ст.ст.526, 611, 626-631, 714 ЦК України, ст.27 Закону України «Про електроенергетику», ПРРЕЕ, п.3.3, 3.5, Методики обчислення розміру відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04 травня 2006 року № 562, суд, -
Позовну заяву Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» до ОСОБА_1 про відшкодування збитків задовольнити частково.
В задоволенні решти позовних вимог відмовити.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» судовий збір у сумі 1921 (тисяча дев`ятсот двадцять одна) грн. 00 коп.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі протягом тридцяти днів з дня його проголошення апеляційної скарги. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки на апеляційне оскарження, визначені статтею 354 ЦПК України, продовжуються на строк дії такого карантину.

Суддя Н.В. Токар