24.06.2020 Справа № 756/7197/20
Унікальний №756/7197/20
Провадження №2/756/4502/20
УХВАЛА

24 червня 2020 року суддя Оболонського районного суду м. Києва Шевчук А.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Укрсоцбанк», третя особа: ОСОБА_2 , про виділення майна в натурі зі спільної сумісної власності, -

встановив:

У червні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовною заявою до відповідача Акціонерного товариства «Укрсоцбанк» , третя особа: ОСОБА_2 , про виділення в натурі Ѕ частки з спільної сумісної власності в квартирі АДРЕСА_1 .

Пункт 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України зазначає, що позовна заява повинна містити зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Всупереч вищевказаним вимогам позивач не зазначив у позовній заяві посилання щодо наявності у нього або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Пунктами 6, 7 ч. 3 ст. 175 ЦПК України визначено, що позовна заява повинна містити відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися.

Однак позивачем не вказано відомостей щодо вжиття заходів досудового врегулювання спору, забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

У відповідності до Закону України «Про судовий збір» від 04.08.2011 року визначено правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

У відповідності до п. 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України №20 від 22.12.1995 року "Про судову практику в справах за позовами про захист права приватної власності" вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутності - за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю майна розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Аналіз ринкової вартості аналогічного спірного майна, інформація про яку міститься у вільному доступі мережі Інтернет, зокрема на спеціалізованому сайті DOM.RIA, дає змогу зробити висновок, що вартість трикімнатної квартири у визначеному районі м. Києва становить в середньому 2 500 000 грн., а відповідно 1/2 частини квартири, право власності на яку просить визначити позивач - 1 250 000 грн.

Згідно ч.2 ст. 4 цього Закону ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру яка подана фізичною особою складає 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За ст. 9 Закону України «Про судовий збір», суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Таким чином, позивачу слід надати доказ про сплату ним судового збору в розмірі, який визначений нормами чинного законодавства України, а саме доплатити судовий збір в розмірі встановленому за подання до суду позовної заяви майнового характеру з огляду на реальну ринкову вартість майна.

При цьому, позивачем до суду не подано документів, що підтверджують сплату судового збору у належному розмірі.

За таких обставин, позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачеві строк для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст. 175, 185 ЦПК України,

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Укрсоцбанк», третя особа: ОСОБА_2 , про виділення майна в натурі зі спільної сумісної власності, - залишити без руху та надати строк для усунення вказаних недоліків до 07.07.2020 року, але не більше п`яти днів з часу отримання ухвали.

У разі невиконання вимог ухвали в зазначений строк позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачеві.

Суддя А.В. Шевчук