Справа № 520/3289/19
Провадження № 2/947/550/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.06.2020 року

Київський районний суд м. Одеси у складі головуючого судді Луняченка В.О.,

за участю : секретаря судового засідання Нефедової Г.В.,

представника позивача - адвоката Осьмініна С.Д.

представника ОСОБА_1 - адвоката Білозор О.О.;

представника ОСОБА_2 - адвоката Грушевської О.Ї.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Альянс-Жилстрой» за участю третьої особи державного реєстратора Комунального підприємства «Агенція державної реєстрації Бурлаченка Ігоря Володимировича про визнання договору купівлі-продажу майнових прав №107-7/36 від 05.03.2007 року недійсним, скасування державної реєстрації права власності та витребування майна з чужого незаконного володіння

ВСТАНОВИВ:

1.Стислий виклад вимог і заперечень (аргументів) учасників справи

Позивач просить суд визнати недійсним договір купівлі-продажу майнових прав № 107-7/36 від 05.03.2007 р., укладеного між Товариством з обмеженою відповідальністю «Альянс-Жилстрой» та ОСОБА_1 ; скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 44478015 від 07.0127.2018 р. державного реєстратора Комунального підприємства «Агенція державної реєстрації» Бурлаченка Ігоря Володимировича про державну реєстрацію прав власності на квартиру АДРЕСА_1 за ОСОБА_1 , та закрити відповідний розділ в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно; скасувати державну реєстрацію права власності ОСОБА_1 на квартиру АДРЕСА_1 , проведену державним реєстратором Комунального підприємства «Агенція державної реєстрації» Бурлаченка Ігоря Володимировича 30.11.2018 р., номер запису про право власності 29321708; витребувати з чужого незаконного володіння ОСОБА_2 квартиру АДРЕСА_2 , загальною площею 41,4 кв.м в тому числі житловою 19 кв.м; стягнути з а також стягнути судові витрати.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, майнові права на однокімнатну квартиру , яка розташована у житловому комплексі, за будівельною адресою АДРЕСА_3 , загальною площею 40,59 кв.м., були придбані позивачкою, згідно Договору резервування приміщення від 19.05.2008 року та договору комісії від 19.05.2008 року купівлі цінних паперів, у зв`язку із чим позивачка була визначена як інвестор та внесена до реєстру інвесторів при будівництві, потім як іпотечне майно використані при укладенні іпотечного договору 26.06.2008 року яким було забезпечено кредитний договір. Таким чином договір купівлі-продажу майнових прав на квартиру АДРЕСА_1 ( після побудови будинку змінена адреса ) , та подальша державна реєстрація права власності на спірну квартиру і її відчуження порушують права позивачки як власника майнових прав. Крім того позивач вважає, що у оглянутих під час розгляду справи документах на ім`я ОСОБА_1 - купівлі-продажу майнових прав, заяві про державну реєстрацію прав та їх обтяжень підписи ОСОБА_1 відрізняються від його підпису на письмових поясненнях наданих до суду а крім того наявні суттєві розбіжності дат у документах на підставі яких ОСОБА_1 отримав право власності що може свідчити про їх фальсифікацію.

Сторона відповідача ОСОБА_1 вважає позовні вимоги необґрунтованими та недоведеними, враховуючи факт розірвання договору комісії купівлі цінних паперів у зв`язку із несплатою позивачкою необхідних доплат за зміну розміру квартири та подальшого прийому-передачі квартири саме ОСОБА_1 , який придбав майнові права, після введення будинку в експлуатацію, а тому вважає що ОСОБА_1 на законних підставах придбав зазначену квартиру у власність.

Сторона відповідача ОСОБА_2 вважає що вимоги при витребування квартири є необґрунтованими та недоведеними, враховуючи законність укладеного договору купівлі-продажу спірної квартири.

2. Процесуальні дії у справі

Позов подано до Київського районного суду м. Одеси 15.02.2019 року ( т.1 а/с 2) та сплачено судовий збір у сумі 3073, 60 грн. ( т.1 а/с 1).

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями головуючим у справі визначено Луняченко В.О. ( т.1 а/с 42 ).

Ухвалою суду від 21.02.2019 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження ( т.1 а/с 45).

21.02.2019 року ухвалою суду задоволено клопотання позивача та забезпечено позов у вигляді арешту нерухомого майна, а саме квартири АДРЕСА_2 , загальною площею 41,4 кв.м, в тому числі житловою 19 кв.м, яка належить ОСОБА_2 ( т.1 а/с 53 ).

25.03.2019 року від відповідача ОСОБА_2 надано письмовий відзив на позовну заяву ( т.1 а/с 96).

11.07.2019 року від відповідача ОСОБА_1 надані письмові пояснення на позов ( т.1 а/с 127).

У судовому засіданні 01.10.2019 року за участю учасників справи закрите підготовче провадження із призначенням справи до судового розгляду по суті ( т.1 а/с 149).

Ухвалою суду від 04.10.2019 року були поновлені строки на подання клопотання та задоволено клопотання представника позивач і витребувані докази у державного реєстратора Бурлаченка І.В. ( т.1 а/с 169).

У зв`язку з невиконанням ухвали реєстратором ухвалою суду від 15.01.2020 року було витребувані доказі з Управління державної реєстрації юридичного департаменту Одеської міської ради ( т.1 а/с 198 0.

Після отримання копій реєстраційної справи щодо квартири АДРЕСА_6 30.03.2020 року від представника позивача надані додаткові письмові пояснення по суті позовних вимог ( т.2 а/с 73).

Ухвалою суду від 02.04.2020 року було відмовлено у задоволені клопотання представнику позивача про додаткове витребування доказів ( т.2 а/с 98 ), а також відмовлено у призначенні по справі комплексної судової почеркознавчої експертизи та технічної експертизи документів ( т2 а/с 112)..

3. Фактичні обставини, встановлені судом та оцінка доказів

Як встановлено у судовому засіданні 19.05.2008 року між ОСОБА_3 та ТОВ « Альянс-Жилстрой» укладено договір №1-69Р/36 резервування приміщення, відповідно до якого за позивачем було зареєстрована однокімнатна квартира за номером АДРЕСА_5 , після отримання підтвердження про сплату пакету облігацій не менш 30% від повного пакету облігацій які відповідають загальної площі квартири та надає його власнику право на отримання квартири ( т1 а/с 9).

На виконання умов зазначеного Договору резервування 19.05.2008 року між ТОВ « Альянс-Трейд» та ОСОБА_3 укладено договір комісії №Б-135/2008 щодо купівлі цінних паперів у кількості, що дорівнюють загальну площу квартири - 4059 шт., за суму 299 064,00 грн. ( т1 а/с 12) яки були сплачені згідно платіжного доручення №1 від 26.06.2008 року ( т.1 а/с 14).

Згідно реєстру інвесторів житлового будинку АДРЕСА_10 складеним ТОВ « Альянс-Жилстрой» інвестором квартири АДРЕСА_3 зазначена ОСОБА_3 ( т.1 а/с 28).

Відповідно до інформаційного листа на ім`я ОСОБА_1 від ТОВ « Альянс-Жилстрой» від 13.12.2016 року договір резервування приміщення №1-69Р/36 від 19.05.2008 року та договір комісії №Б-135/2008 від 19.05.2008 року які були укладені між ОСОБА_3 та ТОВ було розірвано на підставі п. 3.1.3 та 4.2 Договору резервування у зв`язку із несплатою за додаткові квадратні метри суми 5 967,27 грн.( т.1 а/с 129).

Рішенням державного реєстратора Комунального підприємства « Агенція державної реєстрації» Одеської області Бурлаченко І.В. від 07.12.2018 року за №44478015 здійснена державна реєстрація з 30.11.2018 року права власності квартири АДРЕСА_1 за ОСОБА_1 (т.2 а/с 23) н підставі наданих акту приймання-передачі нерухомого майна від 15.09.2015 року ( т.2 а/с 27); договору купівлі-продажу майнових прав, серія та номер 107-7/36 від 05.03.2007 року , укладеного між ОСОБА_1 та ТОВ « Альянс-Жилстрой» ( т.2 а/с 25); витягу з переліку інвесторів станом на 14.12.2016 року із зазначенням інвестором квартири АДРЕСА_3 ОСОБА_1 ( т.2 а/с 28); технічного паспорту на квартиру АДРЕСА_2 , виготовленого на замову ОСОБА_1 15.06.2018 року ( т.2 а/с 29).

Згідно договору купівлі-продажу квартири АДРЕСА_2 від 27.12.2018 року, посвідченого приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Сватаненко О.В., ОСОБА_1 продав зазначену квартиру ОСОБА_2 ( т.1 а/с 100).

4. Норми права , якими врегульовані спірні правовідносини

Цивільний процесуальний кодекс України ( далі ЦПК) визначає юрисдикцію та повноваження загальних судів щодо цивільних спорів та інших визначених цим Кодексом справ, встановлює порядок здійснення цивільного судочинства.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави ( ч.1 ст. 2 ЦПК ).

Суд при розгляді справи керується принципом верховенства права, розглядаючи справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, та застосовуючи при розгляді справ, зокрема, Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права ( ч.1,2 та 4 ст. 10 ЦПК ).

У відповідності до вимог п.4 ст. 264 ЦПК при виборі і застосуванні норм права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладених у постановах Верховного Суду.

Правовідносини пов`язані із захистом права власності та визнання недійсними правочинів врегульовані Цивільним кодексом України ( далі ЦК).

Частинами першою та другою статті 16 ЦК визначено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

Право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності чи необґрунтованість активів, які перебувають у власності, не встановлені судом ( ч.1,2 ст. 328 ЦК ).

Згідно ч.1 ст. 334 ЦК право власності у набувача майна за договором виникає з моменту передання майна, якщо інше не встановлено договором або законом.

Власник має право витребувати своє майно від особи, яка незаконно, без відповідної правової підстави заволоділа ним ( ст. 387 ЦК).

За змістом ч.1 ст. 388 ЦК якщо майно за відплатним договором придбане в особи, яка не мала права його відчужувати, про що набувач не знав і не міг знати (добросовісний набувач), власник має право витребувати це майно від набувача лише у разі, якщо майно: 1) було загублене власником або особою, якій він передав майно у володіння; 2) було викрадене у власника або особи, якій він передав майно у володіння; 3) вибуло з володіння власника або особи, якій він передав майно у володіння, не з їхньої волі іншим шляхом.

Відповідно до вимог ст. 215 ЦК підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається. У випадках, встановлених цим Кодексом, нікчемний правочин може бути визнаний судом дійсним. Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Згідно положень ст. 203 ЦК зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. . Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має вчинятися у формі, встановленій законом. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним. Правочин, що вчиняється батьками (усиновлювачами), не може суперечити правам та інтересам їхніх малолітніх, неповнолітніх чи непрацездатних дітей.

Правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним ( ст. 204 ЦК ).

5. Обґрунтування мотивів рішення суду с оцінкою аргументів сторін

Предметом даного розгляду є вимоги про захист права власності на квартиру шляхом визнання недійними правочинів: договору купівлі-продажу майнових прав та скасування державної реєстрації права власності а також витребування майна від добросовісного набувача.

Підставою захисту порушеного права позивачем визначено факт виконання нею належним чином договорів резервування приміщення від 19.05.2008 року та договору комісії від 19.05.2008 року купівлі цінних паперів, у зв`язку із чим позивачка була визначена як інвестор та внесена до реєстру інвесторів при будівництві будинку за будівельною адресою АДРЕСА_3 ( після закінчення будівництва адреса: АДРЕСА_6 ).

Як вбачається з наданих позивачем договору резервування приміщення сторони узгодили необхідність ОСОБА_3 як замовника протягом 5-ти днів відшкодувати різницю між оплаченою та фактичною площею квартири на момент завершення будівництва 9 п. 3.1.3 Договору ) та право виконавцю ( ТОВ « Альянц-Жилстрой « у разі несплати або порушення оплати повної вартості, розторгнути договір в односторонньому порядку ( п.4.2 ).

У договорі резервування приміщення та у договорі комісії щодо купівлі цінних паперів визначена загальна площа квартири у 40,59 кв.м, а згідно технічного паспорту збудованої квартири площа квартири є 41.4 кв.м

Під час розгляду справи з боку позивача та її представника не надано доказів або доплати різниці площі квартири та / або письмових узгоджень вартості майна та виконання зобов`язань.

Виходячи з загальних умов набуття права власності з правочинів, право власності у набувача майна за договором виникає з моменту передання майна ( ст. 334 ЦК ).

Умовами договорів резервування приміщення та договору комісії щодо купівлі цінних паперів ( фактично договору інвестування ) не визначено інші умови набуття права власності.

Однак а ні акту передання збудованої квартири а ні акту звірки розрахунків між сторонами здійснено не було. Навпаки після того як будинок у 2015 році було введено в експлуатацію позивача, якщо вона вважала що в неї вико никло відповідне право, не намагалась заселитись у квартиру та не зверталась для отримання відповідних документів необхідних для реєстрації права власності ( доказів зворотного суду не надано).

Суд відноситься критично до пояснень представника позивача про те, що позивачка, яка має непогашене зобов`язання по кредитному договору, для забезпечення якого майнові права були надані як іпотечне майно, чикала поки не виконає свої грошові зобов`язання а тому не здійснювала дії щодо реєстрації права власності , однак сплачувала комунальні послуги.

Враховуючи вищенаведене суд приходить до висновку що позивачем у судовому засіданні не було доведене що вона є власником майнових прав на спірну квартиру, будь-яких вимог щодо визнання її права власності на майнові права, яки не визнаються сторонами, не було подано до суду.

Крім того, у позовних вимогах щодо визнання недійсними правочинів, зокрема договору купівлі-продажу майнових прав , стороною позивача не визначені підстави недійсності правочину - посилання на те, що є сумніві в його укладанні взагалі так як наявні чисельні розбіжності у датах різних правочинів та листів та підписах учасників договорів є підставою для окремого звернення до суду.

У відповідності до вимог ч.1 ст. 13 ЦПК суд розглядає справи в межах заявлених вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках.

Доказування у цивільних справах, згідно п.6 ст. 81 ЦПК не може ґрунтуватися на припущеннях.

Все наведене є підставою для відмови у задоволені позовних вимог у зв`язку з необґрунтованістю та недоведеністю позову.

6.Розподіл судових витрат

Судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, у відповідності до вимог ч.3 ст. 133 ЦПК , належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.

Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволення позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову на відповідача ( ч.1,2 ст. 141 ЦПК ).

В даному випадку відмова у задоволенні позовних вимог є підставою для відмови у розподілі понесених позивачем судових витрат.

7. Скасування забезпечення позову

Згідно ч.9, 10 ст. 158 ЦПК у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 258,259, 263-265,268,273,354 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Відмовити у задоволені позову ОСОБА_3 ( РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_7 ) до ОСОБА_1 ( РНОКПП НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_8 ), ОСОБА_2 ( РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_9 ), Товариства з обмеженою відповідальністю «Альянс-Жилстрой» ( , місце реєстрації: 65000, м. Одеса, вул. Академіка Вільямса, 84Б ) за участю третьої особи державного реєстратора Комунального підприємства «Агенція державної реєстрації Бурлаченка Ігоря Володимировича ( місце реєстрації: 66350, Одеська область, Подильський район, село Куяльник, вул.. Куяльницька, 26-А ) про визнання недійсним договору купівлі-продажу майнових прав № 107-7/36 від 05.03.2007 р., укладеного між Товариством з обмеженою відповідальністю «Альянс-Жилстрой» та ОСОБА_1 ; скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 44478015 від 07.0127.2018 р. державного реєстратора Комунального підприємства «Агенція державної реєстрації» Бурлаченка Ігоря Володимировича про державну реєстрацію прав власності на квартиру АДРЕСА_1 за ОСОБА_1 , та закриття відповідного розділу в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно; скасування державної реєстрації права власності ОСОБА_1 на квартиру АДРЕСА_1 , проведену державним реєстратором Комунального підприємства «Агенція державної реєстрації» Бурлаченка Ігоря Володимировича 30.11.2018 р., номер запису про право власності 29321708; витребування з чужого незаконного володіння ОСОБА_2 квартиру АДРЕСА_2 , загальною площею 41,4 кв.м в тому числі житловою 19 кв.м; стягнути з а також стягнення з ОСОБА_1 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Альянс-Жилстрой» судових витрат.

Скасувати забезпечення позову яки були накладені ухвалою 21.02.2019 року у вигляді арешту нерухомого майна, а саме квартири АДРЕСА_2 , загальною площею 41,4 кв.м, в тому числі житловою 19 кв.м, яка належить ОСОБА_2 .

Повне судове рішення буде складено протягом десяти днів з дня проголошення вступної та резолютивної частини.

Рішення може бути оскаржене до Одеського апеляційного суду шляхом подання до Київського районного суду м. Одеси апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У відповідності до вимог ч.1,2 ст. 273 ЦПК України рішення суду набирає законної сили після закінчення строку апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не подано а у разі подання апеляційної скарги, після прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду, а згідно ч.3 Прикінцевих положень Цивільного процесуального кодексу України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені , зокрема ст. 354 ( строки апеляційного оскарження рішень суду ) продовжуються на строк дії такого карантину.

Повне судове рішення складено судом 24.06.2020.

Суддя Луняченко В. О.