____________________________________________________________________________________________________________________
провадження № 2-п/947/6/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.05.2020 року м. Одеса

Київський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді Літвінової І.А.

секретар судового засідання Молодов В.С.

розглянув заяву про перегляд заочного рішення Київського районного суду м. Одеси від 20.06.2019 року у цивільній справі № 520/21591/18 за позовом ОСОБА_1 до Житлово-будівельного кооперативу «Приморський-27», третя особа ОСОБА_2 про зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

20 червня 2019 року Київським районним судом м. Одеси ухвалено заочне рішення у цивільній справі № 520/21591/18 за позовом ОСОБА_1 до Житлово-будівельного кооперативу «Приморський-27», третя особа ОСОБА_2 про зобов`язання вчинити певні дії. Рішенням суду позов ОСОБА_1 задоволено та зобов`язано Житлово-будівельний кооператив «Приморський-27» виконати вимоги статті 22 Закону України «Про звернення громадян» шляхом: проведення особистого прийому громадян регулярно у встановлені дні та години, у зручний для громадян час, за місцем їх проживання за адресою: АДРЕСА_1 , з обов`язковою реєстрацію усіх звернень громадян, які подаються на особистому прийомі; доведення до відома ОСОБА_1 графіку прийому громадян, які є співвласниками будинку за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідач звернувся до суду з заявою про перегляд заочного рішення.

Ухвалою суду від 03.03.2020 року відповідачу поновлено строк на подання заяви про перегляд заочного рішення та заяву призначено до розгляду.

В судовому засіданні Голова правління Житлово-будівельного кооперативу «Приморський-27» ОСОБА_3 О. заяву про перегляд заочного рішення підтримав та просить задовольнити, посилаючись на обставини, зазначені в письмових поясненнях, поданих до суду 28.05.2020 р. (вхід. № 25053).

Так, у письмових поясненнях вказано, що відповідно до ст. 22 ЗУ «Про звернення громадян» особистий прийом громадян зобов`язані проводити керівники та інші посадові особи органів державної влади, місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, об`єднань громадян. Керівниками ЖБК «Приморський-27» є Голова правління ОСОБА_4 , а також члени правління ЖБК. Однак, ні Голова правління, ні члені правління, які за змістом ст. 22 ЗУ "Про звернення громадян» повинні проводити особистий прийом громадян, не брали участі у справі, не були повідомлені про час і місце судових засідань, не отримали заочне рішення та ухвали суду, постановлені по даній справі. Про ухвалення рішення суду у заочному порядку стало відомо лише на початку 2020 року. Матеріали справи свідчать про те, що рекомендовані листи, повідомлення суду не були вручені керівникам ЖБК «Приморський -27» і були повернуті через відсутність адресата. Про це також зазначено в письмових поясненнях третьої особи, без самостійних вимог щодо предмета спору, ОСОБА_2 , поданих до суду 22.04.20р. Оскільки ЖБК «Приморський -27» в особі керівника Голови правління не брав участі у справі, він був позбавлений можливості довести до суду незаконність та необґрунтованість заявлених до ЖБК вимог і не мав можливості надати докази, які спростовують доводи позивача. В поясненнях стверджується, що прийом мешканців будинку проводився та проводиться постійно, що підтверджується колективним листом мешканців будинку та оголошенням на дошці об`яв, які додаються. Оскільки ЖБК «Приморський -27» не має офісу та окремого приміщення, прийом мешканців будинку тимчасово проводився індивідуально на підставі рішення ЖБК, про що позивачці було відомо. Це підтверджено Журналом реєстрації Протоколів та Рішень ЖБК «Приморський-27», Протоколом № 10 від 18.12.2016р. Ці обставини мають значення для справи і впливають на правильне її вирішення.

В ході розгляду заяви суд дійшов висновку, що пояснення сторони відповідача заслуговують на увагу, докази та обставини, на які вона посилається повинні бути досліджені судом для повного і правильного вирішення справи.

За приписами частини першої статті 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

У судовому засіданні встановлено, що заочним рішенням Київського районного суду м. Одеси від 20 червня 2019 року позов ОСОБА_1 до Житлово-будівельного кооперативу «Приморський-27», третя особа ОСОБА_2 про зобов`язання вчинити певні дії задоволено. Зобов`язано Житлово-будівельний кооператив «Приморський-27» виконати вимоги статті 22 Закону України «Про звернення громадян» шляхом: проведення особистого прийому громадян регулярно у встановлені дні та години, у зручний для громадян час, за місцем їх проживання за адресою: АДРЕСА_1 , з обов`язковою реєстрацію усіх звернень громадян, які подаються на особистому прийомі; доведення до відома ОСОБА_1 графіку прийому громадян, які є співвласниками будинку за адресою: АДРЕСА_1 .

В подальшому 17.10.2019 року постановлено додаткове рішення, яким вимоги представника позивача - адвоката Павлішина Ю.М. про стягнення з Житлово-будівельного кооперативу «Приморський-27» на користь позивача судових витрат у цивільній справі № 520/21591/18 залишено без задоволення.

Зазначене рішення суду було постановлено за відсутності відповідача.

Згідно з частиною першою статті 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

У статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Крім того, у пункті 26 рішення Європейського суду з прав людини від 15 травня 2008 року у справі «Надточій проти України» (заява N7460/03) зазначено, що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

За наведених обставин, заочне рішення суду підлягає скасуванню.

Пунктом 2 частини третьої статті 287 ЦПК України встановлено, що у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

За положеннями пункту 1 частини першої статті 274 ЦПК України малозначні справи розглядаються у порядку спрощеного позовного провадження.

Про скасування заочного рішення та призначення справи до розгляду суд постановляє ухвалу.

Щодо додаткового рішення, ухваленого 17.10.2019 року у цивільній справі № 520/21591/18 (провадження № 2-др/520/30/19), то за роз`ясненнями Пленуму Верховного Суду України, викладеними у п. 20 постанови № 14 від 18.12.2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» у разі скасування рішення у справі ухвалене додаткове рішення втрачає силу.

Щодо заяви адвоката Павлішина Ю.М. про зупинення провадження у справі суд зазначає наступне.

В заяві підставою зупинення адвокат вказує смерть позивача у справі свого довірителя ОСОБА_1 , інтереси якої він представляв за ордером. На підтвердження факту смерті додана ксерокопія свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 .

Датою смерті довірителя адвокат вказав 14 квітня 2020 року.

Заяву про зупинення провадження у справі подав 27.04.2020 року.

Відповідно до ст. 64 ЦПК України представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки.

Повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Сутність та правова природа представництва регулюються, зокрема, положеннями глави 17 ЦК. При цьому представництвом є правовідношення, в якому одна сторона (представник) зобов`язана або має право вчинити правочин від імені другої сторони, яку вона представляє (частина перша статті 237 ЦК). Метою інституту представництва є забезпечення реалізації прав та інтересів довірителя. Особа, що виступає від імені довірителя зобов`язана діяти в інтересах останньої добросовісно і розумно та не перевищувати своїх повноважень.

Повноваження адвоката Павлішина Ю.М. діяти від імені позивача ОСОБА_1 у цивільній справі № 520/21591/18 підтверджувалися витягом з угоди б/н про надання правової допомоги від 16.12.2018 року та ордером серії ОД №116235 від 21.12.2018.

Частиною третьою ст. 27 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» встановлено, що до договору про надання правової допомоги застосовуються загальні вимоги договірного права.

Частина 1 ст. 626 ЦК України визначає договір як домовленість двох або більше сторін, спрямовану на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

За змістом ст. 11 ЦК України договір є підставою виникнення зобов`язань.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» договір про надання правової допомоги - домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору.

Згідно з п. 7 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» клієнт - фізична або юридична особа, держава, орган державної влади, орган місцевого самоврядування, в інтересах яких здійснюється адвокатська діяльність.

За приписами ч. 4 ст. 25 ЦК України цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті.

Стаття 608 ЦК України встановлює, що зобов`язання припиняється смертю боржника, якщо воно є нерозривно пов`язаним з його особою і у зв`язку з цим не може бути виконано іншою особою. Зобов`язання припиняється смертю кредитора, якщо воно є нерозривно пов`язаним з особою кредитора.

З наведених правових норм убачається, що права та обов`язки фізичної особи як клієнта за договором про надання правової допомоги нерозривно пов`язані з особою такого клієнта і не можуть бути реалізовані та/або виконані іншою особою, в тому числі спадкоємцями. Відтак договір про надання правової допомоги фізичній особі припиняє свою дію в момент смерті такої особи.

Крім іншого суд вважає за необхідне перевірити реєстрацію факту смерті позивача ОСОБА_1 та одержати допустимий доказ такого факту, оскільки надана адвокатом Павлишиним Ю.М. копія свідоцтва про смерть не може бути прийнята як допустимий доказ, так як не є завіреною у порядку, встановленому ч. 2, ч. 4, ч. 5 статті 95 ЦПК України. Вказаними положеннями встановлено, що письмові докази повинні подаватись в оригіналі або в належним чином засвідченій копії. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення. На доданій копії свідоцтва про смерть проставлена дата « ІНФОРМАЦІЯ_1 » та міститься чиїсь підпис. Інші обов`язкові зазначення (держатель оригіналу; відповідність цієї копії оригіналу; дані особи (ПІБ), якою копія засвідчена) - не вказані.

Згідно з частиною першою статті 95 ЦПК України, письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Відповідно до частини першої та другої статті 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно з частиною першою статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

На підставі викладеного суд доходить висновку про необхідність витребувати з власної ініціативи від Одеського міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) інформацію чи видавалося 14 квітня 2020 року свідоцтво про смерть ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 у віці 78 років та в разі реєстрації смерті ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , - направити на адресу суду копію актового запису про смерть № 3884 від 14 квітня 2020 року.

Питання щодо подальшого руху справи - вирішити за фактом підтвердження чи не підтвердження смерті позивача і з`ясування підстав та умов правонаступництва.

Керуючись ст.ст. 13,14, 76, 95, 287, 288 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заочне рішення Київського районного суду м. Одеси від 20.06.2019 року у цивільній справі № 520/21591/18 за позовом ОСОБА_1 до Житлово-будівельного кооперативу «Приморський-27», третя особа ОСОБА_2 про зобов`язання вчинити певні дії скасувати і призначити справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.

Питання щодо подальшого руху справи /зупинення, порядку розгляду, тощо/ вирішити після одержання доказів, витребуваних цією ухвалою.

Витребувати від Одеського міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) (вул. Старицького, 30Б, м. Одеса, 65039, ) інформацію чи видавалося 14 квітня 2020 року свідоцтво про смерть ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 у віці 78 років (Серія НОМЕР_1 ).

В разі реєстрації смерті ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , - направити на адресу суду копію актового запису про смерть № 3884 від 14 квітня 2020 року.

Ухвала набирає законної сили з моменту її складення та не може бути оскаржена окремо від рішення суду.

Повний текст ухвали складено 02.06.2020 року.

Суддя Літвінова І. А.