"18" червня 2020 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:
головуючого судді - Чех Н.А.,
за участі секретаря судових засідань - Кузьменко А.М.,
розглянувши в місті Києві у порядку спрощеного позовного провадження, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 , про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок залиття квартири,
Позивач звернулась до суду з позовною заявою про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок залиття квартири посилаючись на те, що вона є власником 1/4 та 2/12 частин квартири АДРЕСА_1 . В даній квартирі вона постійно проживає. 31.07.2018 року з квартири, яка знаходиться поверхом вище - АДРЕСА_3 сталося залиття через несправності внутрішньо квартирного сантехнічного обладнання у ванній кімнаті. Акт про залиття складено 14.09.2018 року. В наслідок залиття була залита кімната площею 18,8 м2. 20.09.2019 року з тієї ж квартири сталося повторне залиття її квартири, внаслідок чого було залито кухню площею 7,1 м2. Залиття відбулось з вини відповідача, через несправності квартирного сантехнічного обладнання. 09.10.2019 року складено відповідний Акт. Неодноразові спроби домовитись із відповідачем щодо відшкодування шкоди ні до чого не призвели, крім обіцянок жодних дій відповідачем не було вчинено. Згідно Звіту про оцінку № 79/19 від 30,10.2019 року матеріальна шкода становить 13 000 грн. Крім матеріальної шкоди, їй (позивачу) завдано і моральної шкоди, яку оцінила у 7 500 грн. Шкоду обґрунтувала тим, що відповідач неодноразово обіцяла усунути самостійно завдану їй шкоду, але майже як більше року нічого не вчинила. В останню їх зустріч відповідач повідомила, що взагалі не буде відшкодовувати шкоду, пояснюючи, що вона з неї нічого не зможе стягнути. Вже більше року вона (позивач) мешкає спочатку у сирій квартирі, а потім ще й із почорнівшими від плесні та грибку стінами та стелею. Вона є пенсіонеркою, у неї захворювання цукрового діабету та гіпертонічна хвороба.
Позивач подала заяву про розгляд справи без її присутності, позовні вимоги підтримала, просила їх задовольнити. У разі неявки відповідача до суду не заперечувала щодо заочного порядку розгляду справи.
Відповідач до суду не з`явилась, про день, час та місце розгляду справи сповіщалась згідно норм процесуального законодавства. Відзив на позовну заяву не подавала.
Третя особа - ОСОБА_3 до суду не з`явився, надіслав заяву, де просив розглянути справу без його участі, позовні вимоги підтримав у повному обсязі.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.
Даний позов зареєстровано в Дніпровському районному суді м. Києва 11.11.2019 року.
12.11.2019 року проведено автоматизований розподіл судової справи між суддями.
Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 22.11.2019 року відкрито провадження у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.
22.01.2020 року постановлено ухвалу про залучення третьої особи - ОСОБА_3 .
В суді встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_3 являються власниками квартири АДРЕСА_1 .
14.09.2018 року ЖЕД-410 складно Акт про залиття, де вказано про те, що 31.07.2018 року до них звернулась мешканка квартири АДРЕСА_2 стосовно залиття. При обстежені квартири виявлено сліди залиття в кімнаті площею 18,8 м2, стіни покриті шпалерами, на яких спостерігаються чорні, руді плями 1,6 м. х 2,4 м. та їх відшарування. Залиття квартири відбулось з вище розташованої квартири АДРЕСА_3 , причиною є несправність внутрішньо квартирного сантехнічного обладнання в ванній кімнаті.
09.10.2019 року ЖЕД-410 складно Акт про залиття, де вказано про те, що 08.10.2019 року до них звернулась мешканка квартири АДРЕСА_2 стосовно залиття. При обстежені квартири виявлено сліди на кухні, площею 7,1 м2. Стіни покриті шпалерами, на яких спостерігаються чорні плями 1,0 м. х 2,0 м., і їх відшарування; по балці під стелею, покритій шпалерами, жовті сліди залиття 1,5 м. х 0,25 м. Залиття сталося з квартири АДРЕСА_3 , причиною залиття є несправність внутрішньо квартирного сантехнічного обладнання. Залиття одноразове, сталось 20.09.2019 року.
30.10.2019 року ФОП « ОСОБА_4 » складено Звіт № 79/19, відповідно до якого розмір матеріальних збитків, завданих ОСОБА_1 у результаті пошкодження оздоблення квартири АДРЕСА_2 після неодноразового залиття становить 13 013,00 грн. Звіт складено за зверненням ОСОБА_1 , та сплачено 2 500 грн.
З відомостей з державного реєстру речових прав на нерухоме майно установлено, що власниками квартири АДРЕСА_4 є ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_2 (по 1/3 частині).
З відповіді на запит суду, отриманої з Київського міського відділу державної реєстрації смерті, установлено, що ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , померла ІНФОРМАЦІЯ_4 .
Відповідно до ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства. Усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав. Власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі.
Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Така особа може бути звільнена від відшкодування шкоди, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
Відповідно до ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.
Відповідно до ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини.
В суді було встановлено, що саме з квартири відповідача відбулося залиття квартири позивача 31.07.2018 року та 20.09.2019 року, що є предметом спору.
В даному випадку згідно наданих документів установлено, що залиття відбулося з квартири відповідача, причиною залиття є несправності внутрішньо квартирного сантехнічного обладнання. Дані обставини відповідачем не спростовано.
Матеріальна шкода, яка завдана позивачу у зв`язку із залиттям помешкання, складає 13 013,00 грн., та позивач просить стягнути 13 000 грн.
На думку суду вимоги позивача є обґрунтованими, доведеними, та підлягають задоволенню.
Відповідно до ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини.
По даній справі позивач просить суд стягнути з відповідача моральну шкоду в розмірі 7 500,00 грн., яку обґрунтовує тим, що після залиття її квартира, де вона постійно проживає, була сирою, та має наслідки залиття, що приносить їй дискомфорт.
Враховуючи докази надані позивачем, вимоги законодавства, суд дійшов висновку, що вимога про стягнення моральної шкоди підлягає задоволенню частково, в розмірі 5 000,00 грн.
Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.
По даній справі сторона відповідача не надала жодного доказу на спростування доводів позивача.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України стороні, на користь якої постановлено рішення, суд присуджує з другої сторони всі судові витрати. Позивач сплатив судовий збір в розмірі 2 689,40 грн. (1921,00 +768,40 грн.), дані кошти слід стягнути з відповідача на користь позивача.
Згідно ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.
Відповідно до ст. 15 ЦПК України учасники справи мають право користуватися правничою допомогою. Представництво у суді як вид правничої допомоги здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом.
Статтею 137 ЦПК України визначено, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.
За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.
Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.
До судових витрат також відносяться кошти, які сплачені позивачем за проведення експертного дослідження у розмірі 2 500,00 грн., які слід стягнути з відповідача.
Крім того, з метою захисту порушеного права, позивач звернулась за професійною правовою допомогою, та 01.11.2019 року уклала договір № 718. За послуги представника - адвоката позивачем сплачено 12.12.2019 року кошти у розмірі 1 138 грн. та 15.06.2020 року 1 362 грн. Дані витрати позивача належним чином підтверджені, та підлягають стягненню з відповідача.
Загальний розмір судових витрат складає 7 689,40 грн.
На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 15, 16, 22, 23, 319, 625, 1166, 1167, 1192 ЦК України, ст.ст. 2, 4, 12, 13, 15, 76-78, 81, 133, 137, 141, 258, 259, 264, 265, 273, 280-284, 289, 354355 ЦПК України, суд, -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 , про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок залиття квартири - задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 матеріальну шкоду у розмірі 13 000,00 (тринадцять тисяч гривень) грн., моральну шкоду у розмірі 5 000 (п`ять тисяч гривень) грн. та судові витрати у розмірі 7 689,40 (сім тисяч шістсот вісімдесят дев`ять гривень 40 копійок) грн.
Апеляційна скарга на заочне рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до суду апеляційної інстанції. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яка подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом встановлених строків не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Дата складання повного судового рішення - 18.06.2020 року.
Суддя: