ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
_______________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

Іменем України

23 червня 2020 року

м. Харків

справа № 640/2157/18

провадження № 22-ц/818/2634/20

Харківський апеляційний суд у складі:

Головуючого: Маміної О.В.

суддів: Бурлака І.В., Яцини В.Б.,

за участю секретаря: Сізонової О.О.

учасники справи:

позивач ОСОБА_1 ,

відповідач Державне підприємство «Проектування будівництва підприємств вугільної промисловості «Південдіпрошахт»

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Харкові цивільну справу за заявою ОСОБА_1 про роз`яснення судового рішення у справі за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Проектування будівництва підприємств вугільної промисловості «Південдіпрошахт» про стягнення середнього заробітку за час затримки виплати заробітної плати при звільненні працівника за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Київського районного суду м. Харкова від 08 січня 2020 року, постановлену під головуванням судді Сенаторова В.М., в залі суду в місті Харкові, -

в с т а н о в и в :

У лютому 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Державного підприємства «Проектування будівництва підприємств вугільної промисловості «Південдіпрошахт» про стягнення середнього заробітку за час затримки виплати заробітної плати при звільненні працівника.

Заочним рішенням Київського районного суду м. Харкова від 16 травня 2018 року позов задоволено. Стягнуто з Державного підприємства «Проектування будівництва підприємств вугільної промисловості «Південдіпрошахт» на користь ОСОБА_1 заборгованість за заробітною платою у сумі 27 315,46 грн. та середній заробіток за весь час затримки виплати заробітної плати з 03 травня 2017 року, виходячи з розміру середньоденного заробітку 212,45 грн. Стягнуто з відповідача на користь Держави судовий збір у розмірі 704,80 грн.

18 грудня 2019 року представник позивача ОСОБА_2 подав заяву про роз`яснення заочного рішення Київського районного суду м. Харкова від 16 травня 2018 року.

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 08 січня 2020 року заяву задоволено. Роз`яснено заочне рішення Київського районного суду м. Харкова від 16 травня 2018 року в частині суми стягнення середнього заробітку за кожний день затримки виплати заробітної плати з 03 травня 2017 року по день прийняття судового рішення.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить змінити ухвалу суду від 08 січня 2020 року; замінити вислів «по день прийняття судового рішення» на «по день фактичного розрахунку».

Посилається на невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення судом першої інстанції норм процесуального права;зазначає, що роз`яснюючи судове рішення, суд фактично змінив розмір суми, яка підлягала стягненню на підставі рішення суду від 16.05.2018 року, тобто змінився зміст судового рішення, що суперечить вимогам ст. 271 ЦПК України, оскільки помилково зазначено «по день прийняття судового рішення».

Відзиву на апеляційну скаргу не надано.

Перевіряючи законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції, відповідно до вимог ч. 1 ст. 367 ЦПК України - в межах доводів апеляційної скарги і вимог, заявлених у суді першої інстанції, судова колегія вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

Роз`яснюючи судове рішення, суд першої інстанції виходив з того, що у судовому рішенні від 16.05.2018 року вирішено питання про стягнення заборгованості по заробітній платі у сумі 27 315,46 грн. та суми, яка розраховується як сума середньоденного заробітку 212,45 грн. помножена на кількість днів затримки виплати заробітної плати з 03.05.2017 року на момент прийняття судового рішення.

Такі висновки суду першої інстанції відповідають вимогам закону та фактичним обставинам справи.

Відповідно до ст. 271 ЦПК України, за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання.

Роз`яснення рішення суду можливо тоді, коли воно є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Якщо фактично порушено питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, у тому числі й роз`яснення мотивів ухваленого рішення, суд ухвалою відмовляє в роз`ясненні рішення.

Як на підставу вимог заяви про роз`яснення заочного рішення Київського районного суду м. Харкова від 16 травня 2018 року, представник позивача ОСОБА_2 вказував, що незрозумілим є питання, яку суму суд вирішив стягнути з відповідача за кожний день затримки виплати заробітної плати: усього 212,45 грн. або 212,45 грн. за кожний день затримки виплати заробітної плати з 03 травня 2017 року.

Як зазначено в п.21 постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі», роз`яснення рішення суду можливе тоді, коли воно є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Якщо фактично порушено питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, у тому числі й роз`яснення мотивів ухваленого рішення, суд ухвалою відмовляє в роз`ясненні рішення.

За змістом вказаних роз`яснень та вимог ст. 271 ЦПК України, підлягає роз`ясненню судове рішення, яким вирішено спір по суті, тобто воно впливає на права, обов`язки та інтереси учасників судового провадження.

Роз`яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, але без виправлення і постановлення додаткового рішення судом. Крім того, роз`яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих осіб, які будуть здійснювати його виконання. Це стосується випадків, коли судом недотримані вимоги ясності та визначеності рішення. Тобто, роз`ясненню підлягає судове рішення у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки високою є ймовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення. Незрозумілість мотивації судового рішення не може бути метою роз`яснення судового рішення.

Обгрунтовуючи заяву про роз`яснення рішення суду, позивач просив роз`яснити яку суму суд вирішив стягнути з відповідача за кожний день затримки виплати заробітної плати: усього 212,45 грн. або 212,45 грн. за кожний день затримки виплати заробітної плати з 03 травня 2017 року.

Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Суд першої інстанції обгрунтовано в межах поданої заяви роз`яснив, що стягненню з відповідача на користь ОСОБА_1 підлягає сума середнього заробітку за кожен день затримки з 03.05.2017 року.

При цьому рішення суду по суті не змінювалось.

Доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують.

Європейський суд з прав людини вказав що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо надання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки з огляду на конкретні обставини справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 375, 381, 382, 383, 384 ЦПК України суд, -

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Київського районного суду м. Харкова від 08 січня 2020 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і, в силу п.2 ч.3 ст. 389 ЦПК України, оскарженню не підлягає.

Головуючий: О.В. Маміна

Судді: І.В. Бурлака

В.Б. Яцина

Повне судове рішення виготовлено 23.06.2020 року в нарадчій кімнаті.