Справа № 752/2366/20
Провадження № 2-з/752/75/20
У Х В А Л А

06.02.2020 року Голосіївський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді Колдіної О.О.,

при секретарі Петрова Є.В.,

розглянувши заяву представника ОСОБА_1 про забезпечення позову до подання позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , приватного ноатріуса Київського міського нотаріального округу Мурської Наталії Василівни,третя особа: Голосіївська районна в м.Києві державна адміністрація,

в с т а н о в и в:

до Голосіївського районного суду м. Києва до подачі позовної заяви надійшла заява представника ОСОБА_1 про забезпечення позову до подання позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , приватного ноатріуса Київського міського нотаріального округу Мурської Наталії Василівни, третя особа: Голосіївська районна в м.Києві державна адміністрація.

Свою заяву представник заявника обґрунтовує тим, що ОСОБА_1 є співвласником квартири АДРЕСА_1 .

В будинку на цокольному поверсі розташовані допоміжні приміщення, що тривалий час використовувались мешканцями на праві спільної сумісної власності.

За наявною в Житлово-експлуатаційної дільниці - 103 інформацією, до теперішнього часу приміщення цокольного поверху використовуються мешканцями під кладові для зберігання особистих речей. Також наявність комор (кладових) та їх цільове призначення підтверджено листами-відповідями Голосіївської районної в м. Києві державній адміністрації, Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Голосіївського району м. Києва.

Згідно Листа Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації», на цокольному поверсі будинку по АДРЕСА_1 в 1962 році були проінвентаризовані комори, які відносились до місць спільного користування будинку. Також наявність у будинку комор підтверджується довідкою форми № 4 «Про склад сім`ї наймача ізольованої квартири та займані ними приміщення», згідно якої за наймачем квартири закріплена комора, що розташована на цокольному повресі. Дані про займані приміщення, у тому числі комори, вносилися до таких довідок з технічного паспорту на квартиру .

Крім того, через допоміжні приміщення, розташовані на цокольному поверсі, проходить внутрішньо будинкова розводка трубопроводів центрального опалення та холодного водопостачання.

Доступ до допоміжних приміщень будинку (кладових) мешканцям, у тому числі Заявнику, обмежено. На момент звернення заявника до суду незаконно проведено реконструкцію цих приміщень та безпідставно проведено державну реєстрацію права власності на вказані приміщення за приватною особвою, що полягає у наступному:

28 лютого 2013 року згідно договору купівлі-продажу № 414 Колективне підприємство Київського інституту «Слов`янський університет» передало ОСОБА_3 у власність приміщення загальною площею 448, 8 м.кв., у тому числі приміщення № 63 площею 229, 8 м.кв., що розташоване на цокольному поверсі в будинку № АДРЕСА_1 ..

У 2017 році ОСОБА_3 було проведено реконструкцію приміщень цокольного поверху (декларація про початок виконання будівельних робіт, серія та номер: КВО45 , виданий 27.12.2016, видавник: Департамент з питань державного архітектурно-будівельного конторолю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (КМДА); декларація про готовність об`єкта до експлуатації, серія та номер: КВ46 , виданий 20.01.2017, видавник: Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контрлю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (КМДА).

Внаслідок реконстукції замість одного приміщення № 63 площею 229, 8 м. кв. утворилося три нових приміщення загальною площею 444 м. кв.

-нежитлове приміщення № 63 площею 361,4 м. кв. (цокольний поверх);

-нежитлове приміщення № 63-А площею 41, 6 м. кв. (цокольний поверх);

-нежитлове приміщення № 63-Б площею 41 м. кв. (цокольний поверх).

Площа новоутворених приміщень цокольного поверху була збільшена на 214, 2 м.кв. за рахунок площі підсобних комор (кладових), що призначені для спільного користування мешканцями будинку.

З метою перевірки законності проведеної ОСОБА_3 реконструкції працівниками Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Київської міської державної адміністрації було здійснено виїзд, однак доступ до об`єкта будівництва було обмежено. На письмове звернення Департаменту ОСОБА_3 не з`явилася, документів та матеріалів, необхідних для здійснення заходів архітектурно-будівельного контролю не надала.

26 липня 2017 року, у зв`язку з вказаною реконструкцією приміщень, приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Апатенко Мариною Анатоліївною прийнято:

Рішення індексний номер: 36312584 про державну реєстрацію права власності (з відкриттям розділу) на нежитлове приміщення АДРЕСА_2 площею 361,4 м. кв. за ОСОБА_3 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000

Рішення індексний номер: 36312833 про державну реєстрацію права власності (з відкриттям розділу) на нежитлове приміщення АДРЕСА_3 площею 41, 6 м. кв. за ОСОБА_3 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000

3) Рішення індексний номер: 36313578 про державну реєстрацію права власності (з відкриттям розділу) на нежитлове приміщення АДРЕСА_4 площею 41 м. кв. за ОСОБА_3 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000.

Заявник зазнчає, що вказані рішення нотаріуса є протиправними, оскільки були прийняті без вчинення будь-яких нотаріальних дій з нерухомим майном та за відсутності правовстановлюючого документа; право власності на допоміжні приміщення зареєстровано нотаріусом за ОСОБА_3 без отримання згоди усіх співвласників будинку, у тому числі позивача.

14 листопада 2018 року з метою скасування державної реєстрації права власності на спірні приміщення та усунення перешкод у користуванні майном ОСОБА_1 звернувся із позовною заявою до ОСОБА_3 та Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Апатенко М.А. За цією позовною заявою Голосіївським районним судом м. Києва відкрито провадження у цивільній справі № 752/23653/18.

Забезпечення позову у виді арешту (заборони відчужувати ОСОБА_3 на користь третіх осіб нежитлових приміщень № 63 площею 361,4 м. кв.; № 63-А площею 41 , 6 м. кв.; № 63-Б площею 41 м . кв . розташованих на цокольному поверсі у багатоквартирному будинку АДРЕСА_1 ) здійснено не було.

Станом на момент звернення з заявою про забезпечення позову цивільна справа № 752/23653/18 ще розглядається Голосіївським районним судом м. Києва, рішення по справі не прийнято. В рамках цієї справи судом було витребувано матеріали реєстраційних справ, серед наданих нотаріусом документів правовстановлюючих документів на приміщення не було. Відсутність в матеріалах реєстраційних справ правовстановлюючих документів свідчить про очевидну протиправність реєстрації права власності на спірні приміщення за ОСОБА_3 .

Не зважаючи на розгляд судом цивільної справи № 752/23653/18, та скориставшись відсутністю арешту (заборони відчужувати спірні приміщення), було штучно реалізовано схему відчуження приміщень третій особі - ОСОБА_2 .

Про перехід права власності на спірні приміщення від ОСОБА_3 до ОСОБА_2 заявник дізнався з ухвали про забезпечення позову по іншій цивільній справі №752/25406/19, яку ініціював сам ОСОБА_2 .

При цьому площа спірних приміщень внаслідок реконструкції вкотре була перерозподілена по новому, з нежитлового приміщення № 63 було утворено два нових приміщення:

-нежитлове приміщення № 63/1 площею 65,5 м. кв. (цокольний поверх);

-нежитлове приміщення № 63/2 площею 64,3 м. кв. (цокольний поверх).

Площа спірних приміщень № 63-А та № 63-Б залишилась незмінною:

- нежитлове приміщення № 63-А площею 41,6 м. кв. (цокольний поверх).

- нежитлове приміщення № 63-Б площею 41 м кв. (цокольний поверх).

На момент розгляду заяви існує вірогідність того, що ОСОБА_2 , як і попередній власник майна - ОСОБА_3 , має можливість в будь-який момент вільно відчужити приміщення іншим особам, що в майбутньому привзеде до застосування Заявником додаткових засобів захисту своїх прав та інтересів, що вимагатиме чимало зусиль та часу, а також здійснення витрат. Наступне відчуження приміщень ОСОБА_2 матиме наслідком затягування вирішення питання повернення допоміжних приміщень у спільну сумісну власність мешканців будинку, після проведення перепланування власники квартир не зможуть після набрання рішенням суду законної сили відразу та повноцінно користуватися допоміжними приміщенням, в зв`язку з чим існує значний ризик утворення нов приміщень з присвоєнням нових адрес, що ще більш суттєво ускладнить виконання рішення суду, а тому вжиття заходів забезпечення позову є необхідним з метою недопущення порушення майнових прав позивача.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заява не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст. 30 ЦПК України, позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.152 ЦПК України, заява про забезпечення позову подається до подання позовної заяви - за правилами підсудності, встановленими цим Кодексом для відповідного позову, або до суду за місцезнаходженням предмета спору - якщо суд, до підсудності якого відноситься справа, визначити неможливо.

Відповідно до ст.149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Згідно з ст.150 ЦПК України позов забезпечується: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії; встановленням обов`язку вчинити певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання; зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту; зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку; передачею речі, яка є предметом спору, на зберігання іншим особам, які не мають інтересу в результаті вирішення спору; зупиненням митного оформлення товарів чи предметів; арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; іншими заходами, необхідними для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів, якщо такий захист або поновлення не забезпечуються заходами, зазначеними у пунктах 1-9 цієї частини.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_4 має намір звернутись до суду з позовом про визнання недійсними правовстановлюючих документів та правочинів, за якими спірні допоміжні приміщення, розташовані на цокольному поверсі, перейшли у власність ОСОБА_2 .

При зверненні до суду представник ОСОБА_4 просить суд забезпечети даний позов шляхом накладення арешту на нежитлове приміщення № 63/1 площею 65,5 м. кв. (цокольний поверх); нежитлове приміщення № 63/2 площею 64,3 м.кв. (цокольний поверх); нежитлове приміщення № 63-А площею 41,6 м. кв. (цокольний поверх), які належать на прраві власності ОСОБА_2 , розташованих на цокольному поверсі у багатоквартирному будинку АДРЕСА_1 , та шляхом заборони ОСОБА_2 вчиняти дії щодо перепланування, реконструкції та проводити будь-які будівельні роботи у нежитловому приміщенні № 63/1 площею 65,5 м. кв. (цокольний поверх);нежитловому приміщенні N9 63/2 площею 64,3 м. кв. (цокольний поверх); нежитловому приміщенні N9 63-А площею 41,6 м. кв. (цокольний поверх); нежитловому приміщенні N9 6З-Б площею 41 м. кв. (цокольний поверх), розташованих на цокольному поверсі у багатоквартирному будинку АДРЕСА_1 .

Однак, обраний представником позивача спосіб забезпечення позову не відповідає характеру спірних правовідносин, представник заявника не обґрунтовує в чому полягає неможливість виконання рішення про визнання недійсним правочинів в майбутньому у разі незастосування заходів забезпечення позову у спосіб, заявлений ОСОБА_1 .

Крім того, в обґрунтування заяви про забезпечення позову, шляхом накладення арешту на нежитлові приміщення та заборону вчиняти дії щодо їх перепланування, реконструкції, тощо, заборони руйнування комор, представник заявника посилається на те, що такі заходи необхідні з метою запобігти відчуженню ОСОБА_3 приміщень третім особам та припинення проведення ОСОБА_3 будівельних робіт, хоча фактично власником нежитлових приміщень є ОСОБА_2 , до якого ОСОБА_1 має намір звернутись з позовом.

Враховуючи викладене, суд не вбачає підстав для задоволення заяви представника позивача про забезпечення позову.

Керуючись ст.ст.151, 152, 153 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

у задоволенні заяви представника ОСОБА_1 про забезпечення позову до подання позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , приватного ноатріуса Київського міського нотаріального округу Мурської Наталії Василівни,третя особа: Голосіївська районна в м.Києві державна адміністрація відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: