Каланчацький районний суд Херсонської області
24.06.2020 Справа № 657/1211/19
У Х В А Л А

про відмову у задоволенні відводу головуючому

24 червня 2020 року Каланчацький районний суд Херсонської області

в складі:

головуючого - судді Максимович І.В.

при секретарі - Сайчишиній В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в приміщенні Каланчацького районного суду Херсонської області смт. Каланчак, заяву представника відповідача (директора) ТОВ «Рис України» ОСОБА_4 про відвід судді Максимович І.В., подану в межах розгляду цивільної справи за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Таврида-Плюс», представник позивача: Дудченко Володимир Миколайович до Товариства з обмеженою відповідальністю «Рис України», Державного реєстратора Комунального підприємства «Херсонське бюро технічної інвентаризації» Херсонської обласної ради Кравченко Тетяна Валеріївна, ОСОБА_3 про визнання недійсним договору оренди землі та скасування рішення державного реєстратора, -

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Каланчацького районного суду Херсонської області перебуває цивільна справа за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Таврида-Плюс», представник позивача: Дудченко Володимир Миколайович до Товариства з обмеженою відповідальністю «Рис України», Державного реєстратора Комунального підприємства «Херсонське бюро технічної інвентаризації» Херсонської обласної ради Кравченко Тетяни Валеріївни, ОСОБА_3 про визнання недійсним договору оренди землі та скасування рішення державного реєстратора.

Справу розглядає суддя Максимович І.В..

Чергове підготовче засідання у справі призначено на 15-30 год. 23 червня 2020 року. Учасники розгляду справи в підготовче засідання з`явились, натомість представником відповідача ТОВ «Рис України» ОСОБА_4 22.06.2020 року до Канцелярії Каланчацького районного суду Херсонської області подано заяву про відвід головуючому судді Максимович І.В. через наявність сумнівів у його неупередженості та об`єктивності. На думку представника відповідача ТОВ «Рис України» ОСОБА_4, підстави для заявленого відводу полягають не у тому, що підприємство не задоволено процесуальним судом рішенням, прийнятим суддею Максимович І.В. в даній цивільні справі, а його упередженістю щодо підприємства ТОВ «Рис України» та його керівника ОСОБА_4, а також зацікавленістю судді у прийнятті рішення на користь саме ТОВ «Таврида-Плюс».

Представник позивача Дудченко В.М. у судовому засіданні заперечив проти відводу, вважаючи його формальним та безпідставним. Зазначив, що представники у відповідача постійно змінюються, не розуміючи, що відбувається по справі, заявляють відводи, вигадуючи безпричинні підстави.

Вважає, що відповідно до ч. 2 ст. 44 ЦПК України такі дії представників відповідача є зловживанням стороною процесуальними правами.

Представник відповідача ТОВ «Рис України» ОСОБА_4 в судовому засіданні підтримав заяву від 22.06.2020 року про відвід судді Каланчацького районного суду Херсонської області Максимович І.В.

Інші учасники справи у судове засідання не заявилися, про день, час і місце розгляду справи повідомлялися належним чином

Суд, вислухавши думки представників сторін, вивчивши підстави та мотиви поданої заяви, вивчивши матеріали справи, приходить до наступного.

Відповідно до статті 36 Цивільного процесуального кодексу України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Статтями 36-39 ЦПК України передбачені підстави для заявлення відводу судді.

Згідно абзацу 2 ч.3 ст. 40 ЦПК якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Враховуючи те, що заява про відвід судді надійшла 22.06.2020 року, а чергове підготовче засідання у справі призначено на 15-30 год. 23 червня 2020 року суд вважає можливим розглянути її у складі, , що розглядає справу по суті.

Згідно ч.3 ст. 39 ЦПК відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

З викладеного вбачається, що заявлений відвід судді не містить належних та підтверджених даних, які б свідчили про наявність підстав для відводу, що передбачені нормами ЦПК України, таких підстав судом не встановлено, а обставини, які б викликали сумнів в неупередженості судді Максимовича І.В. і унеможливлювали винесення ним об`єктивного рішення у справі - відсутні.

Проведення підготовчого судового засідання було призначено на 11:00 год. 01.06.2020 року, про що сторони були повідомлені належним чином.

01.06.2020 року до канцелярії Каланчацького районного суду Херсонської області від відповідача-1: ТОВ «Рис України» в особі директора ОСОБА_4 надійшло клопотання про відкладення розгляду справи у зв*язку з тим, що він «відчуває слабкість, кашель та задуху».

Відповідно до доповідної записки діловода Каланчацького районного суду Херсонської області Оржаховської О.Г., вона особисто в присутності секретарів суду Хоменко О. О., Городиської Л.М. 01.06.2020 року о 09:28 год. прийняла від ОСОБА_4 клопотання про відкладення розгляду справи № 657/1211/19 та зареєструвала за № 2073/20Вх.

Відповідно до довідки головного спеціаліста Каланчацького районного суду Херсонської області Кушнарьова О.І. та судового розпорядника цього суду Гриценко Л.О. 01.06.2020 року о 09:00 мало відбутися судове засідання в приміщенні Каланчацького районного суду Херсонської області в режимі ВКЗ зі Скадовським районним судом Херсонської області за участю ОСОБА_4 , який з*явився на зазначену годину до Каланчацького районного суду.

01.06.2020 року Каланчацький районний суд Херсонської області провів підготовче судове засідання за участю представника позивача Дудченко В.М. без участі інших учасників процесу у відповідності до вимог, передбачених ст. 223 ЦПК України (якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого представника справи у разі: 1) неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; 2) повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника)…, незалежно від причин неявки.

Під час проведення судового засідання суд прийняв рішення про задоволення клопотань позивача: 1) про витребування доказів; 2) про долучення до матеріалів цивільної справи № 657/1211/19 листа Каланчацької селищної ради від 20.05.2020 року з додатками до нього; 3) про оголошення перерви в підготовчому судовому засіданні для надання можливості підготувати та звернутись до суду з заявою про збільшення позовних вимог.

15.06.2020 року в судовому засіданні представник відповідача 1(ТОВ «Рис України») ОСОБА_4, отримавши в залі судових засідань Каланчацького районного суду Херсонської області копію заяви позивача про збільшення позовних вимог, заявив клопотання про оголошення перерви, просив надати йому час та можливість ознайомитися з зазначеною заявою позивача та підготувати заперечення, пояснення.

Проведення наступного судового засідання призначене за узгодженням сторін на 15:30 год. 23.06.2020 року.

Статтею 2 ЦПК України закріплені завдання та основні засади цивільного судочинства. Суд та учасники судового процесу зобов*язані керуватися завданням цивільного судочинства (справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави), яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Під час розгляду цивільної справи № 657/1211/19 суд (головуючий суддя Максимович І.В.) керувався лише Законом України та дотримувався основних засад (принципів) цивільного судочинства

Перевіривши наведені представником відповідача ТОВ «Рис України» ОСОБА_4 підстави для відводу головуючого у справі, суд приходить до висновку про необґрунтованість заявленого відводу, оскільки з поданої заяви про відвід судді не вбачається будь-яких підстав для відводу, визначних ст. 36-37 ЦПК України, а також - процесуальних порушень в діях судді Максимович І.В.

Стаття 6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини гарантує кожному право на справедливий суд. Відповідно до п.1 зазначеної статті кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, установленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У рішенні від 09.11.2006 року по справі «Білуха проти України» Європейського Суду з прав людини (далі ЄСПЛ) зазначено, що відповідно до сталої практики Суду наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями.

Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі.

Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності («Фей проти Австрії» (Fey v. Austria) від 24 лютого 1993 року, пп. 27, 28 та 30; «Ветштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland), № 33958/96, п. 42, ЄСПЛ 2000-ХІІ). У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду («Пуллар проти Сполученого Королівства» (Pullar v. United Kingdom), від 10 червня 1996 року, п. 38).

Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного («Ветштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland), пункт 43).

У рішенні від 10 грудня 2009 р. у справі « Мироненко та Мартенко проти України» ЄСПЛ дійшов висновку, що український суд не був безстороннім за об`єктивним критерієм.

На обґрунтування свого висновку ЄСПЛ звернув увагу на те, що, застосовуючи об`єктивний критерій, слід з`ясувати, чи існують, окрім самої поведінки судді, певні факти, які можуть бути підставою для сумніву в його безсторонності.

Тобто, при визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного судді, позиція особи, про яку йдеться, має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими.

Змагальність судового процесу та покладення на суд обов`язку здійснювати цивільне судочинство об`єктивно та неупереджено є передумовою того, що рішення по суті справи може бути ухвалено як на користь позивача, так і відповідача, що не свідчить про зацікавленість або упередженість судді.

За таких обставин, суд вважає, що заявлений головуючому відвід є невмотивованим, не ґрунтується на підтверджених належними доказами обставинах, а отже підлягає залишенню без розгляду.

Відповідно до положень ч. 1, 2 ст. 2 Цивільного процесуального кодексу України, завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданнями цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Згідно положень п. 1 ч. 2 ст. 44 Цивільного процесуального кодексу України, залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Під зловживанням процесуальними правами маємо розуміти особливу форму цивільного процесуального правопорушення, тобто умисні недобросовісні дії учасників цивільного процесу, що супроводжуються порушенням умов здійснення суб`єктивних процесуальних прав і здійснювані лише з видимістю реалізації таких прав, пов`язані з обманом відносно відомих обставин справи, в цілях обмеження можливості реалізації або порушення прав інших осіб, що беруть участь в справі, а також в цілях того, що перешкодило діяльності суду по правильному і своєчасному розгляду і вирішенню цивільної справи, - що породжує застосування заходів цивільного процесуального примусу.

Основна ознака зловживання процесуальними правами полягає в тому, що дії, які її складають, вчиняються на зовні законній юридичній підставі. Механізм зловживання процесуальними правами полягає в тому, що особа, яка бажає мати певний юридичний результат, вчиняє процесуальні дії (бездіяльність), зовні «схожі» на ті юридичні факти, з якими пов`язується настання необхідного результату. Такі дії, однак, мають повністю штучний характер, подібно тому, як удавана угода у цивільному праві вчиняється лише для цілей прикриття іншої угоди.

Залежно від конкретних обставин справи суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема, заявлення завідомо безпідставного відводу (п.1 ч. 2 ст. 44 ЦПК України).

Згідно ч.3 ст. 44 ЦПК України, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Частиною 4 цієї ж статті визначено, що суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Як вбачається з матеріалів справи, представником відповідача ОСОБА_4 вже подавалась заява про відвід судді, яка визнана судом не обґрунтованою та відмовлено у їх задоволенні (ухвала Каланчацького районного суду Херсонської області від 21.05.2020 року), при тому, що подана представником відповідача ТОВ «Рис України» ОСОБА_4 заява за своїм змістом відтворює інформацію, викладену в попередній заяві про відвід судді, а наведені підстави зводяться до незгоди представника відповідача ТОВ «Рис України» ОСОБА_4 з процесуальними рішеннями судді, що слугувало підставою для відмови у задоволені попередньо поданої заяви про відвід судді.

З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку про наявність в діях представника відповідача ТОВ «Рис України» ОСОБА_4 ознак зловживання процесуальними правами щодо подачі до суду заяви про відвід головуючого у справі судді з підстав, які вже вирішено судом, що є діями, спрямованими на безпідставне затягування та перешкоджання розгляду цивільної справи, та може свідчити про навмисне перешкоджання проведення судового засідання та розгляду справи по суті.

Таким чином, за відсутності нових об`єктивних обставин, якими не можуть бути суб`єктивні тлумачення представником відповідача ТОВ «Рис України» ОСОБА_4 норм процесуального права задля отримання бажаного судового рішення, є діями, які суперечать завданню цивільного судочинства в частині своєчасного розгляду і вирішення справи з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав сторін спірних правовідносин, суд залишає заяву представника відповідача ТОВ «Рис України» ОСОБА_4 про відвід судді без розгляду у порядку ч. 3 ст. 44 ЦПК України та вважає необхідним констатувати це у резолютивній частині ухвали, з застосуванням заходів процесуального примусу.

Главою дев`ятою Цивільного процесуального кодексу України визначено підстави і порядок застосування заходів процесуального примусу.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 143 ЦПК України заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених у суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 148 ЦПК України, суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадку зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству.

З метою припинення зловживання правами відповідачем та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства, суд вважає за необхідне застосувати до відповідача заходи процесуального примусу у виді штрафу в дохід державного бюджету в сумі 0,5 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1051 грн.

На підставі вищевикладеного, керуючись вимогами ст. ст. 36-40, 44, 143, 148, 260,353 ЦПК України суд,

УХВАЛИВ:

Дії представника відповідача ТОВ «Рис України» ОСОБА_4 щодо повторного звернення із заявою про відвід головуючому у справі - судді Максимович І.В. з підстав, що вирішено судом, - визнати зловживанням процесуальними правами.

Заяву представника відповідача ТОВ «Рис України» ОСОБА_4 про відвід судді Каланчацького районного суду Херсонської області датовану 22.06.2020, зареєстровані в канцелярії суду 22.06.2020 року Вх. № 2534/20 - залишити без розгляду.

Застосувати до представника відповідача «Рис України» ОСОБА_4 (РНОКПП - НОМЕР_1 , місце проживання та реєстрації: АДРЕСА_1 ), заходи процесуального примусу у виді штрафу в дохід державного бюджету, в сумі 0,5 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1051 (одна тисяча п`ятдесят одна) грн.

Ухвала в частині стягнення штрафу може бути оскаржена в апеляційному порядку до Херсонського апеляційного суду, через Каланчацький районний суд Херсонської області, протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Оскарження ухвали не перешкоджає розгляду справи.

В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає

Суддя:Максимович І. В.