Дунаєвецький районний суд Хмельницької області
Справа № 674/318/20
Провадження № 2/674/262/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 червня 2020 року м.Дунаївці

Дунаєвецький районний суд

Хмельницької області

в складі: головуючої - судді Артемчук В. М.

за участю секретаря судового засідання Мудрицької Л.В.

номер справи 674/318/20

розглянувши в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дунаївці, в порядку ч.2 ст.247 ЦПК України, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Дунаєвецької міської ради Хмельницької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ

12 березня 2020 року позивачі, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , звернулися до суду позовом до Дунаєвецької міської ради Хмельницької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщинимотивуючи тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер їх дід, ОСОБА_3 .

Після його смерті залишилось спадкове майно: земельна частка (пай) із земель спілки селян ім. Затонського с. Лисець Дунаєвецького району Хмельницької області, яка належала спадкодавцю на підставі Сертифіката на право на земельну частку (пай) серії ХМ №0354229 та майновий пай колишнього сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю ім. Затонського в с. Лисець Дунаєвецького району.

Позивачі є спадкоємцями за заповітом, оскільки при житті ОСОБА_3 склав заповіт, згідно якого все своє майно заповів позивачам, заповіт посвідчений секретарем Лисецької сільської ради Дунаєвецького району Хмельницької області за №156. Про наявність заповіту позивачі не знали, інші спадкоємці на майно померлого, відсутні.

В установлений законом шестимісячний термін позивачі не звернулися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини з поважної причини, так як про наявність заповіту останні дізналися лише наприкінці 2019 року, прибираючи в будинку, де проживав спадкодавець.

Позивачі звертались до нотаріуса з питанням оформлення спадщини, однак в усному порядку їм було роз`яснено про необхідність звернення до суду, а тому позивачі звернулись до суду із заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Ухвалою судді від 16 березня 2020 року відкрито провадження по справі та призначено підготовче судове засідання за загальними правилами позовного провадження.

Ухвалою суду від 28 травня 2020 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

Позивач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, однак подав до суду заяву про слухання справи у його відсутності у зв`язку з карантинними заходами.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, однак подав до суду заяву про слухання справи у його відсутності у зв`язку з карантинними заходами,

Відповідач, представник Дунаєвецької міської ради Хмельницької області ,в судове засідання не з`явився, однак подав до суду відзив на позовну заяву в якій проти задоволення позову не заперечив, просив проводити розгляд справи у його відсутності.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою технічного засобу не здійснюється.

Суд ухвалив проводити розгляд даної справи у відсутності сторін по наявних матеріалах.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає до задоволення.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 .

Спадкоємцями за заповітом, відповідно до ст.ст.1223, 1233 ЦК України, на майно померлого ОСОБА_3 є позивачі по справі , ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , що підтверджується копією заповіту від 17 квітня 2000 року, посвідченого секретарем Лисецької сільської ради Дунаєвецького району Хмельницької області, зареєстрований за №156.

Крім позивачів, спадкоємці на майно померлого ОСОБА_3 відсутні ,так як дружина позивача ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 та спадщину не приймала, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 , та повідомленням з Дунаєвецької державної нотаріальної контори відповідно до якого спадкова справа після смерті ОСОБА_3 не заводилася.

Судом встановлено, що позивачі в шестимісячний строк, встановлений для подання заяви про прийняття спадщини, не звернулися в нотаріальну контору.

Згідно зі статтею 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Статтею 1223 ЦК України встановлено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Відповідно до статті 63 Закону України «Про нотаріат» нотаріус або в сільських населених пунктах посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме.

Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.

Щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття.

Відповідно до положень ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, згідно зі ст. 1269 ЦК України, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

В пункті 24 постанови Пленуму ВСУ від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» зазначено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Судом встановлено, що позивачі, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ,пропустили строк, необхідний для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки їм не було відомо про існування заповіту від 17.04.2000 р., складеного на їх імена, крім того позивачі проживали в іншому населеному пункті, що також підтверджується довідкою Дунаєвецької міської ради №111 від 27.02.2020 р., відповідно до якої ОСОБА_3 на день смерті постійно приживав та був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , з ним разом проживала та була зареєстрована його дружини ОСОБА_4 , яка після смерті останнього та на день своєї смерті, ІНФОРМАЦІЯ_3 , проживала та була зареєстрована одна за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується довідкою Дунаєвецької міської ради №112 від 27.02.2020 р..

Як зазначив Верховний Суд України в постанові №6-496цс17 від 06.09.2017 року, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , як спадкоємців за заповітом ОСОБА_3 , не було повідомлено про існування заповіту, що враховуючи встановлені вище обставини, слід визнати поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини, а тому вимоги позову обґрунтовані і суд задовольняє їх.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 76, 200, 247, 263, 265, 268 ЦПК України, ст.ст.1216, 1223, 1233, 1268, 1270, 1272 ЦК України , суд -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Дунаєвецької міської ради Хмельницької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщинизадовольнити в повному обсязі.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини протягом трьох місяців з дня набрання рішенням суду законної сили після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Хмельницького апеляційного суду через Дунаєвецький районний суд Хмельницької області протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Позивач: ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_3 );

Позивач: ОСОБА_5 (місце проживання: АДРЕСА_3 , ідентифікаційний номер НОМЕР_4 ).

Відповідач: Дунаєвецька міська рада Хмельницької області, місцезнаходження: м.Дунаївці, вул.Шевченка,50, Хмельницької області, .

Дата складання повного рішення суду 23 червня 2020 року.

Суддя Дунаєвецького районного суду В. М. Артемчук