КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ПОЛТАВИ
Справа №552/825/20
Провадження № 2/552/546/20
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
23.06.2020 року Київський районний суд м. Полтави в складі:
Головуючого судді Турченко Т.В.
При секретарі-Силка І.О.,
розглянувши у спрощеному провадженні в м. Полтава цивільну справу за позовом Акціонерного товариства комерційний банк "ПриватБанк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-
У судове засідання представник позивача не з`явився, надав до суду заяву про розгляд справи в його відсутність, позовні вимоги підтримує, проти ухвалення заочного рішення не заперечує.
Відповідач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи, заяв про неможливість розгляду справи у його відсутність не надавав.
Враховуючи клопотання представника позивача, суд ухвалив розглядати справу у відсутність відповідача, у порядку заочного провадження, відповідно до вимог ст. 280 - 283 ЦПК України.
Дослідивши матеріали справи, суд керується наступним.
Ухвалою суду від 24.02.2020 року по справі відкрито провадження та призначено судове засідання для розгляду справи по суті в порядку спрощеного провадження з викликом сторін.
Клопотання від сторін не надходили.
Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступних висновків.
Судом встановлено, що між сторонами 11.04.2007 року укладено договір про надання банківських послуг шляхом підписання відповідачкою анкети - заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг.
Відповідно до умов кредитного договору відповідач ОСОБА_1 зобов`язувався повернути кредит у повному обсязі в терміни та в розмірах, що встановлені умовами договору.
Банк взяті на себе зобов`язання за кредитним договором виконав, надав ОСОБА_1 кредитні кошти, проте відповідач свої зобов`язання належним чином не виконує.
Тому 20.02.2020 року позивач АТ КБ «ПриватБанк» звернулося до суду із позовною заявою про стягнення заборгованості за договором кредиту.
Статтею 525 ЦК України встановлено, що одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.
Відповідно до ст. 1054 ЦК України за кредитним договором кредитодавець зобов`язується надати грошові кошти позичальнику в розмірі та на умовах встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити відсотки.
Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання повинні виконуватися належним чином відповідно до умов договору.
Пред`являючи позов, банк прохав стягнути з відповідача пеню та штраф по суті за одні і ті самі порушення грошових зобов`язань.
На підтвердження умов договору АТ КБ «ПриватБанк» надало суду копію анкети-заяви відповідача, витяг з Тарифів обслуговування кредитних карт «Універсальна», витяг з Умов та правил надання банківських послуг в ПриватБанку, розрахунок заборгованості.
Разом з тим, вказані документи не підтверджують погодження між сторонами умов кредитування.
Як вбачається з матеріалів справи, ні довідка про умови кредитування з використанням кредитки «Універсальна», ні витяг з Умов та правил надання банківських послуг в ПриватБанку не містять підпису відповідача.
Анкета-заява містить лише анкетні дані відповідача, його контактну інформацію, але не містить даних про умови кредитування.
03 липня 2019 року Великою Палатою Верховного Суду було ухвалено постанову в аналогічній справі за позовом ПАТ «КБ «Приватбанк» до фізичної особи про стягнення заборгованості за картковим кредитом (справа №342/180/17).
У вказаній постанові Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку про те, що витяг з Тарифів обслуговування кредитних карт та Витяг з Умов та правил надання банківських послуг в ПриватБанку, які не містять підпису позичальника, не можна розцінювати як частину кредитного договору, укладеного між сторонами шляхом підписання заяви-анкети. Заява-анкета позичальника не містить положень щодо розміру процентів, неустойки. Отже відсутні підстави вважати, що сторони обумовили у письмовому вигляді ціну договору, яка встановлена у формі сплати процентів за користування кредитними коштами, а також відповідальність у вигляді неустойки (пені, штрафів) за порушення термінів виконання договірних зобов`язань.
В цій же постанові Велика Палата Верховного Суду вказала, що за відсутності належних та допустимих доказів погодження умов договору, АТ «КБ «Приватбанк» має право вимагати захисту своїх прав шляхом зобов`язання виконати боржником обов`язку з повернення фактично отриманої суми кредитних коштів.
З урахуванням зазначеної позиції Великої Палати Верховного Суду АТ «КБ «Приватбанк» має право виключно на повернення сум фактично отриманих коштів. Отже вимоги про стягнення пені та штрафу не підлягають до задоволення.
Відповідно до ст.625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
Отже, оскільки відповідач має заборгованість по кредиту перед банком 3074,20 гривень підлягають до стягнення з відповідача на підставі ст.625 ЦК України.
Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню понесені останнім і підтверджені документально судові витрати в сумі 2102 грн.
Керуючись ст.509, 510, 525, 526, 610, 611, 625 ЦК України, ст. 141, 263, 280 ЦПК України суд,-
Позовні вимоги акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задовольнити частково.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Полтавського апеляційного суду і через Київський районний суд м. Полтави шляхом подачі в 30-денний строк, з дня його проголошення, апеляційної скарги.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Повний текст заочного рішення складений та підписаний 23.06.2020 року.

Головуючий Турченко Т.В.