Справа № 638/8676/18
Провадження № 2/638/1251/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 травня 2020 року Дзержинський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого Грищенко І. О.

за участю секретарів судового засідання Самогньозд О.І,. Мунтяну І.І., Котяш Н.В. Корнієнко К.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду № 1 в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої в результаті залиття квартири,

установив:

18.06.2018 року позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про відшкодування матеріальної шкоди в розмірі 10 000 грн та моральної шкоди , завданої в результаті залиття квартири, в сумі 5 000 грн.

Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що він є власником квартири АДРЕСА_1 . Поверхом вище розташована квартира, яка належить відповідачу. В квартирі відповідач в 2018 році почав капітальний ремонт , зробив реконструкцію та перепланування. Змінив систему електропостачання , водопостачання та водовідведення в квартирі. В результаті таких його дій в квартирі позивача зникло верхнє освітлення , мав місце залив квартири. Квартира потребує комплексного ремонту . З цього приводу складено відповідний акт обстеження квартири . На усунення наслідків залиття квартири самостійно придбав матеріали та провів відновлювальні роботи на суму 10 000 грн. Кошторис вартості проведення ремонтних робіт не складався . Крім того відповідачем заподіяно моральну шкоду , пов"язану з залиттями квартири, що привело до порушення звичайного укладу життя , до фізичного та морального дискомфорту.

Ухвалою судді від 18.10.2018 року відкрито провадження у справі.

В судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити з підстав, наведених в обгрунтування.

Відповідач в судовому засіданні вимоги позивача не визнав, заперечував проти їх задоволення. Свої заперечення мотивує тим, що позивачем не доведено належними доказами причини залиття квартири, невірно вказано рік проведення ремонту , який закінчено в січні 2018 року. Акт КП "Жилкомсервіс" від 13.03.2018 року не містить висновку про причини залиття вказаної квартири, не зазначено, хто є винним в залитті квартири. Складено його на припущеннях сторони позивача . Просив прийняти до уваги , що факт залиття квартири позивачем є надуманим .

Уповноважений представник відповідача подала заяву про розгляд справи 18 травня 2020 року без її участі та участі її довірителя.

Суд, заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши докази, надані сторонами в обґрунтування свої вимог та заперечень, вивчивши матеріали справи у сукупності, доходить висновку, що позовні вимоги не обґрунтовані, не підтверджені належними доказами, а тому не підлягають задоволенню.

Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

За ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

За ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

За загальним правилом статей 15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу має право звернутися до суду, який може захистити цивільне право або інтерес у один із способів, визначених частиною першою статті 16 ЦК України, або й іншим способом, що встановлений договором або законом.

Судовим розглядом справи встановлено та не заперечується сторонами, що позивачу на праві власності належить квартира АДРЕСА_1 . Поверхом вище розташована квартира відповідача №46 , яка йому належить на праві власності.

Позивач в своєму позові зазначає , що з вини відповідача в січні-лютому 2018 року сталось залиття належної йому квартири. 12.03.2018 року він звернувся до КП «Жилкомсервіс`з усною заявою про обстеження його квартири. Відповідно до даних акту , складеного 13.03.2018 року комісією в складі інженера дільниці № 5 та майстра дільниці № 5, які провели обстеження квартири АДРЕСА_2 , зазначили, що наявні пошкодження та відслонення штукатурки на стінах, на стелі, залиття лінолеуму на підлозі, зроблено висновок, що на момент обстеження відсутнє верхнє освітлення по всій квартирі , при заміні стояків не зроблено штроби . Мешканець квартири АДРЕСА_3 не попереджав про заміну стояків. Зі слів позивача дефекти з`явились при проведенні ремонту в квартирі АДРЕСА_3 . В акті не зазначено, коли саме відбулось залиття квартири. Оригінал акту оглянуто в судовому засіданні.

Цей акт не може бути прийнятий судом до уваги, тому що складений без додержання вимог щодо такого роду актів, складений без присутності відповідача, акт має опис пошкоджень, які було виявлено, однак не вказано в результаті чого такі пошкодження виникли. Такий акт критично оцінюється судом , тому що є неналежним та недопустимим доказом по справі.

Позивач зазначає , що в результаті залиття квартири завдано майнову шкоду в розмірі 10000 грн , яка складається з вартості ремонтно-відновлювальних робіт .

До матеріалів справи не було надано кошторис ремонтно- оздоблювальних робіт . Позивач пояснив, що за свої власні кошти придбав необхідні матеріали та провів відновлювальні роботи. Чеків або накладних в наявності не має. Клопотання про призначення судової експертизи на предмет

27.06.2019 року позивачем до канцелярії суду подано клопотання про призначення судової експертизи , в якому просить поставити на вирішення експертів наступні питання: який розмір матеріального збитку, завданого власнику квартири в наслідок її залиття, який розмір матеріального збитку, завданого власнику квартири в наслідок зникнення верхнього освітлення квартири .

В судовому засіданні 18 травня 2020 року після надання позивачем пояснень , судом було роз`яснено учасникам провадження , що для з`ясування обставин, що мають значення для вирішення справи, необхідне спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо.

Позивач не підтримав раніше подане клопотання та просив його залишити без розгляду, ухвалити судове рішення на підставі раніше поданих ним доказів.

Ухвалою суду від 18.05.2020 року клопотання ОСОБА_1 про призначення будівельно- технічної та електро- технічної експертизи по матеріалам цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої в результаті залиття квартири, залишено без розгляду.

Згідно з вимогами ст. 1166 ЦК України, шкода, заподіяна майну громадянина підлягає відшкодуванню особою, що заподіяла шкоду в повному обсязі, якщо особа, яка завдала шкоду, не доведе, що шкода спричинена не з її вини.

Позивач не надав достатньо даних в підтвердження вказаного в позовній заяві розміру матеріальної шкоди, не навів розрахунок вартості ремонтних робіт. Судом було запропоновано призначити та провести судову будівельно- технічну експертизу з метою визначення суми ремонтно- поновлювальних робіт в зв"язку з залиттям квартири, однак з суб"єктивних причин сторона відмовилась від призначення судом такої експертизи.

Відповідач не визнав позовні вимоги позивача та категорично заперечував наявність факту залиття квартири позивача в той період, що вказаний в позові.

Стороною позивача не надано на протязі часу розгляду справи належних та достатніх доказів наявності факту залиття квартири, судовим розглядом справи фактів заливу квартири , яка на праві власності належить позивачу , з вини відповідача , не встановлено.

Згідно зі ст. 1167 ЦК України, моральна немайнова шкода ,заподіяна громадянинові діяннями іншої особи, відшкодовуються особою, що заподіяла шкоду, якщо вона не доведе, що моральну шкоду заподіяно не по її вині. Розмір відшкодування визначається судом з урахуванням суті позовних вимог, характеру діяння особи, що причинила шкоду, фізичних або моральних страждань потерпілого, а також інших негативних наслідків .

Відповідно до ч. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31.03.1995 року із послідуючими змінами "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової ) шкоди" під моральною шкодою слід розуміти витрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб.

Позивач не довів суду, що незаконним діями або бездіяльністю відповідача було спричинено моральну шкоду.

Ті обставини, про які зазначає позивач в своєму позові в обґрунтування наявності моральної шкоди, завданої з боку відповідача , не свідчать про наявність такої шкоди, не вказують на протиправність діяння відповідача, не вказують на наявність причинного зв"язку між шкодою та діями, не вказують на вину відповідача.

Таким чином, позивач не довів суду всі обставини, на які посила/ється, як на підставу своїх вимог , не надав доказів в підтвердження заявлених позовних вимог, не довів суду переконливість наданих доказів.

При розгляді справи встановлено, що з боку відповідачів позивачам не було заподіяно ані матеріальної шкоди, ані моральної шкоди, а тому позовні вимоги позивачів не підлягають задоволенню.

За вказаних обставин , слід відмовити в задоволенні позовних вимог у зв`язку з їх недоведеністю та безпідставністю.

Згідно з вимогами ст. 141 ЦПК України на користь позивача не належить стягувати понесені судові витрати по оплаті судового збору .

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 4,5,12,13,76-81,141,259,263,264,265 ЦПК України, ст.ст. 1166, 1167 ЦК України, Постановою Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31.03.1995 року із змінами "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової ) шкоди", суд

В И Р І Ш И В :

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди в розмірі 10 000 грн та моральної шкоди в розмірі 5 000 грн , завданої в результаті залиття квартири , відмовити в повному обсязі .

Судові витрати залишити за рахунок позивача.

Рішення може бути оскаржене до Харківського апеляційного суду шляхом подачі в 30-денний строк з дня його проголошення апеляційної скарги.

Рішення набирає законної сили після спливу вказаного строку на його оскарження.

Головуючий : І.О.Грищенко