Справа № 666/3060/13
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 травня 2020 року Херсонський міський суд Херсонської області у складі:

головуючого судді Булах Є.М.,

секретар судового засідання Яковлєва О.М.,

справа №666/3060/13; провадження №2-п/766/52/20

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду м. Херсон від 02.07.2013 року у справі за позовом ЗАТ КБ «Приватбанк» (місцезнаходження: 49094, м. Дніпропетровськ, вул. Набережна Перемоги, буд. 50) до ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) про стягнення заборгованості,-

встановив:

06.03.2019 року позивач звернувся до суду з вказаною заявою, у якій просив поновити йому строк на подання заяви про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду м. Херсон від 02.07.2013 року по справі №666/3060/13; скасувати вказане рішення та призначити справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.

Свою заяву заявник обґрунтовує тим, що суд порушив вимоги процесуального закону щодо надсилання особам, які беруть участь у справі, судових повісток, у зв`язку з чим ОСОБА_1 не мав відомостей про розгляд справи і був позбавлений прав на участь в судовому засіданні, на подання заперечень проти позову та доказів у їх обґрунтування. Судові повістки про виклик на судові засідання по справі, у тому числі і на судове засідання, яке повинно було відбутися 20.07.2013 року, ним не отримувалися. Повний текст заочного рішення Дніпровського районного суду м. Херсон від 02.07.2013 року по справі №666/3060/13 заявником було отримано лише 04.03.2019 року в приміщенні суду, що є підставою для поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення.

Заявник вказує, що 19.09.2007 року між ним та ПАТ КБ «Приватбанк» було укладено кредитний договір №DNABRX04130026, згідно якого банк надав кредит у розмірі 8604 , 00 грн., а останній прийняв на себе зобов`язання сплачувати проценти у розмірі 12, 00 % на рік на суму залишку заборгованості за кредитом відповідно до умов договору. При цьому, згідно з п. 1.1 Кредитного договору строк його дії був встановлений до 19.09.2009 року. А позивач звернувся до суду з позовом у червня 2013 року, тобто після спливу позовної давності навіть щодо останнього щомісячного платежу. Отже, вважає можливим висновок про сплив позовної давності за вимогами позивача, включно з вимогою за процентами, по суті є правильним.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями 06.03.2019 року вказана справа передана в провадження судді Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_2 .

24.05.2019 року представником АТ КБ «Приватбанк» Гаренко Н.В. через канцелярію суду надано відзив на заяву про перегляд заочного рішення, в обґрунтування якого вказано, що матеріалами справи підтверджено належне повідомлення відповідача, від нього не надійшло жодних клопотань, заперечень чи інших документів щодо розгляду даної справи.

Крім того, вказано, що нарахування Банком відсотків після закінчення строку виконання зобов`язання за поточною ставкою 12, 00 % річних та простроченою ставкою 142, 00% річних є цілком законним та повністю узгоджується з Умовами надання споживчого кредиту та не суперечить положенням ч. 2 ст. 625 ЦК України.

До того ж, згідно збільшеного строку позовної давності, який погоджений умовами договору, а також реєстру відправки позову строк позовної давності Банком не пропущено.

У зв`язку з цим, обставини, на які відповідач посилається в своєму запереченні, не відповідають дійсності і у перегляді заочного рішення слід відмовити.

На підставі розпорядження керівника апарату Херсонського міського суду Херсонської області від 07.05.2020 року та протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07.05.2020, цивільна справа передана 07.05.2020 на розгляд судді Булах Є.М.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 08.05.2020 року прийнято до провадження заяву та призначено заяву до судового розгляду на 21.05.2020 року.

В судове засідання учасники справи не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, причини неявки суду не повідомили, клопотань про відкладення розгляду справи чи про розгляд справи у їх відсутність до суду не надходило.

У зв`язку з неявкою учасників, розгляд справи відкладено на 29.05.2020 року.

29.05.2020 року у судове засідання у час призначений для розгляду справи за суттю, учасники справи не з`явилися. Про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, зокрема шляхом направлення судових повісток про виклик за відомим суду зареєстрованим у встановленому законом порядком місцем проживання та місцезнахдження, відому суду електронну адресу, СМС-повідомлень, опублікування оголошень на офіційному веб-сайті судової влади України: https://court.gov.ua/unknown/sud2125.

Відповідно до ч. 1 ст. 287 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається у судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Крім того, за приписами ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Тож за таких обставин, суд вважає за можливе розглянути питання про перегляд заочного рішення за відсутності осіб, що приймають участь у справі, оскільки їх неявка не перешкоджає розгляду заяви, на підставі наявних у справі даних та доказів без фіксування судового засідання технічними засобами.

Згідно з ч.2 ст.284 ЦПК України заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Відповідно до ч. 3 ст. 284 ЦПК України учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

За приписами ч. 4 ст. 284 ЦПК України строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Частиною 1 ст.127 ЦПК України встановлено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Вирішуючи питання про поновлення строку на звернення до суду із заявою про перегляд заочного рішення судом встановлено, що на обґрунтування доводів щодо пропуску строку на подання заяви про перегляд заочного рішення заявник вказує, що рішення суду він не отримував, про наявність вищевказаного рішення дізнався, лише 04.03.2019 року та отримав його в приміщенні суду, що підтверджено копією Журналу видачі копій судових документів Херсонського міського суду Херсонської області.

Дослідивши матеріали заяви та цивільної справи №666/3060/13 в межах заявленого клопотання про поновлення строку, суд приходить до висновку про можливість поновлення заявнику строку на звернення до суду із заявою про перегляд заочного рішення.

Щодо заявлених вимог про скасування заочного рішення і перегляд справи у загальному порядку, суд, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку, що заява про скасування заочного рішення задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Згідно ст.288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

За змістом зазначених положень чинного законодавства скасування заочного рішення суду можливе за умов, що відповідач не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, та відповідач надає докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення. Наявність наведених вище обставин повинна бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них, заочне рішення скасуванню не підлягає.

Відповідно до ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу «res judicata», тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (рішення у справі «Рябих проти Росії»).

У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини наголошує на тому, що кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у справі за його участю, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Отже, за практикою Європейського Суду з прав людини право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Обґрунтовуючи заявлені вимоги про скасування заочного рішення, заявник посилається на те, що не був належним чином повідомлений про день, час і місце розгляду справи. Однак, заявником не надано доказів на підтвердження обставин, за яких заочне рішення має бути переглянуте та не надано доказів в обґрунтування своїх заперечень проти вимог позивача.

Суд звертає увагу, що не може бути підставою для скасування заочного рішення посилання відповідача на докази, які були у справі, оскільки вони уже були оцінені судом при ухваленні заочного рішення. Для скасування заочного рішення необхідними є нові докази, які мають істотне значення для правильного вирішення спору.

Таким чином, оскільки підставами скасування заочного рішення є поважність неявки в судове засідання відповідача та наявність істотних доказів у справі в обґрунтування заперечень проти вимог позивача, то за відсутності зазначеного у сукупності суд не вбачає підстав для скасування заочного рішення, отже, суд залишає заяву про перегляд заочного рішення без задоволення.

Згідно до ч. 4 ст. 287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Керуючись ст. ст. 258-261, 287-289 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Поновити ОСОБА_1 пропущений строк для звернення до суду з заявою про перегляд заочного рішення.

Заяву ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду м. Херсон від 02.07.2013 року у справі за позовом ЗАТ КБ «Приватбанк» (місцезнаходження: 49094, м. Дніпропетровськ, вул. Набережна Перемоги, буд. 50) до ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) про стягнення заборгованості залишити без задоволення.

Роз`яснити заявнику, що у відповідності до ч. 4 ст. 287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали суду виготовлено 29.05.2020 року.

Суддя Є.М. Булах