ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/1193/20
провадження № 2-о/753/172/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"02" червня 2020 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Мицик Ю.С..

при секретарі Пугач Д.С.

за участю

заявника ОСОБА_1

представника заявника ОСОБА_2

заінтересовані особи не з`явилися,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи - Шістнадцята київська державна нотаріальна контора, Київська міська рада про встановлення факту проживання зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

Заявник ОСОБА_1 20.01.2020 звернулася до Дарницького районного суду м. Києва із зазначеною заявою, в якій просить встановити факт її проживання разом з ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 однією сім`єю без реєстрації шлюбу з 23.02.2012 по час відкриття спадщини на день смерті останнього, що помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Обґрунтовуючи підстави звернення до суду з заявою про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, заявник ОСОБА_1 вказала на те, що вона звернулася до Шістнадцятої київської нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Разом з тим, нотаріусом їй було роз`яснено, що в подальшому для отримання свідоцтва про право на спадщину їй потрібно встановити факт проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу.

В зв`язку з чим, вона звернулася до суду.

Ухвалою суду від 05.02.2020 вказану заяву було залишено без руху та надано заявнику час для усунення недоліків.

Ухвалою суду від 24.02.2020, відкрито провадження у справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи - Шістнадцята київська державна нотаріальна контора, Київська міська рада про встановлення факту проживання зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини, та призначено справу до судового розгляду.

На виконання ухвали суду про витребування доказів 10.06.2020 від Шістнадцятої київської державної нотаріальної контори надійшла належним чином завірена копія спадкової справи № 408/2019, щодо спадкового майна, що відкрилося після смерті ОСОБА_3 (дата смерті - ІНФОРМАЦІЯ_2 ).

Представник заінтересованої особи Київської міської ради в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи заінтересовану особу було повідомлено належним чином. 01.06.2020 до суду від представника Київської міської ради надійшло клопотання, відповідно до якого представник просить залишити заяву ОСОБА_1 , без розгляду, оскільки з поданої заяви вбачається спір про право, яке має вирішуватися в порядку позовного провадження. Подане клопотання представник просить розглянути за відсутності представника Київської міської ради.

Заявник та її представник в судовому засіданні заперечували проти залишення заяви без розгляду, посилаючись на те, що спір про право відсутній.

Представник заінтересованої особи Шістнадцятої київської державної нотаріальної контори в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи заінтересовану особу було повідомлено належним чином.

Суд, вислухавши думку заявника та її представника, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

У поданій в порядку окремого провадження заяві заявник просить встановити факт її проживання разом з ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 однією сім`єю без реєстрації шлюбу з 23.02.2012 по час відкриття спадщини на день смерті останнього, що помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Зі змісту поданої заяви вбачається, що встановлення факту, що має юридичне значення, необхідно заявнику для отримання свідоцтва про право на спадщину за законом щодо майна ОСОБА_3 .

З матеріалів спадкової справи вбачається, що із заявою про прийняття спадщини також звернулася сестра померлого ОСОБА_3 - ОСОБА_4 .

Крім того остання надіслала до суду заяву, в якій вказала про наявність між нею та заявником спору про право та просила залишити заяву без розгляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (ч. 1 ст. 5 ЦПК України).

Статтею 293 ЦПК України передбачено, що окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. Суд розглядає в порядку окремого провадження справи про: обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи; надання неповнолітній особі повної цивільної дієздатності; визнання фізичної особи безвісно відсутньою чи оголошення її померлою; усиновлення; встановлення фактів, що мають юридичне значення; відновлення прав на втрачені цінні папери на пред`явника та векселі; передачу безхазяйної нерухомої речі у комунальну власність; визнання спадщини відумерлою; надання особі психіатричної допомоги в примусовому порядку; примусову госпіталізацію до протитуберкульозного закладу; розкриття банком інформації, яка містить банківську таємницю, щодо юридичних та фізичних осіб.

Підставою для розгляду цивільної справи в порядку окремого провадження можливого за наявності певних умов, а саме: 1) факти, що підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них мають безпосередньо залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичної особи без повторного звернення до суду на підставі цього рішення; 2) встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Перелік справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення визначено у ст. 315 Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 315 ЦПК суд розглядає справи про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу.

За нормою частини другої ст. 315 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 Цивільного кодексу України).

Відповідно до положень ст. 1264 Цивільного кодексу України у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менше як п`ять років до часу відкриття спадщини.

Як роз`яснено у пункті 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року за №7 «Про судову практику у справах про спадкування» справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними.

Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до 1 січня 2004 року тощо.

Справи про встановлення юридичних фактів можуть бути предметом розгляду суду в порядку окремого провадження за таких умов: факти, які підлягають встановленню, повинні мати юридичний характер, тобто відповідно до закону викликати юридичні наслідки: виникнення, зміну або припинення особистих чи майнових прав громадян або організацій. Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету, для якої необхідне його встановлення. Один і той самий факт для певних осіб і для певної мети може мати юридичне значення, а для інших осіб та для іншої мети - ні.

Отже, в порядку окремого провадження розглядаються справи за заявою фізичних осіб про встановлення фактів, якщо встановлення фактів не пов`язується з наступним вирішенням спору про право, і чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення.

Спір щодо спадкового майна, у тому числі і встановлення факту спільного проживання спадкоємця із спадкодавцем, підлягає вирішенню у порядку позовного провадження.

Виходячи зі змісту поданої заяви, встановлення факту, що має юридичне значення, необхідно заявнику для отримання свідоцтва про право на спадщину за законом щодо майна ОСОБА_3 , що помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , в той же час підстави та порядок спадкування за законом регулюються положеннями Книги Шостої «Спадкове право» Цивільного кодексу України.

До спадкоємців четвертої черги належать не лише жінка (чоловік), які проживали однією сім`єю зі спадкодавцем без шлюбу, таке право можуть мати також інші особи, якщо вони спільно проживали зі спадкодавцем, були пов`язані спільним побутом, мали взаємні права та обов`язки, зокрема, вітчим, мачуха, пасинки, падчерки, інші особи, які взяли до себе дитину як члена сім`ї, тощо.

До числа спадкоємців четвертої черги не входить особа, яка хоча і проживала спільно зі спадкодавцем, але перебувала у зареєстрованому шлюбі з іншою особою. Проживання однією сім`єю жінки та чоловіка без шлюбу не є підставою для виникнення в них права на спадкування за законом у першу чергу на підставі статті 1261 ЦК України.

У порядку окремого провадження суд може вирішити спір про факт, про стан, але не спір про право цивільне, так як метою такого судового розгляду є лише встановлення наявності або відсутності самого факту, і факт, що встановлюється судом у порядку окремого провадження, повинен мати юридичне значення, і мати безспірний характер, оскільки якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд повинен залишити заяву без розгляду і роз`яснити заявнику право подачі позову на загальних підставах.

У поданому клопотанні Київська міська рада заперечує проти задоволення заяви, оскільки у заявника права на спадкування не має, а у випадку встановлення даного факту Київська міська рада, після спливу встановленого законом строку, буде позбавлена права на визнання права власності.

Так, з матеріалів справи вбачається, що заявник претендує на майно, зокрема квартиру АДРЕСА_1 .

Оскільки право на зазначене майно оспорюється Київською міською радою, вбачається, що при розгляді даної справи в порядку окремого провадження виникає спір про право, який має вирішуватися в порядку позовного провадження.

Відповідно до ч. 4 ст. 315 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

Відповідно до ч. 6 ст. 294 ЦПК України якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що заявником заявлено вимоги про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації, які не підлягають розгляду в порядку окремого провадження, оскільки зазначений факт не визнається Київською міською радою, а тому вбачається спір про право.

За таких обставин, суд приходить до висновку, про залишення заяви без розгляду у справі окремого провадження та роз`яснює заявнику його право звернутися до суду з позовом на загальних підставах.

Враховуючи, що суд дійшов висновку про залишення заяви без розгляду, інші клопотання учасників справи судом не вирішуються.

Керуючись ст.ст. 3, 4, 5, 260-261, 293, 294, 315, 354 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи - Шістнадцята київська державна нотаріальна контора, Київська міська рада про встановлення факту проживання зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини - залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду через районний суд.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний тест ухвали суду виготовлено 02.06.2020.

Суддя Ю.С.Мицик