Номер провадження 2/754/4663/20 Справа №754/3976/20
15 червня 2020 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:
Головуючого судді - Сенюти В.О.
при секретарі - Василенко О.Г.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: Деснянська районна в м. Києві державна адміністрація про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,
Позивачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 звернулися до Деснянського районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_3 , третя особа: Деснянська районна в м. Києві державна адміністрація про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.
Позовні вимоги обґрунтовано наступним.
Позивачі є співвласниками квартири АДРЕСА_1 . Право власності ОСОБА_1 підтверджується договором дарування квартири від 05.12.2008 року, а право власності ОСОБА_2 підтверджується договором даруванням частини квартири від 12.11.2009 року. У належній позивачам квартирі, зареєстрована відповідач ОСОБА_3 , яка не є членом сім`ї власників та виїхала на постійне місце проживання за кордон до Об`єднаних Арабських Еміратів у 2017 році. Відповідач виїхала з квартири добровільно, перешкод у користуванні квартирою ніхто не вчиняє. Позивачі вирішили відчужити квартиру. Позивачі за своєю заявою зняті з місця реєстрації, проте у вказаній квартирі залишилася зареєстрована одна особа - відповідач. Вважають, що оскільки відповідач ОСОБА_3 відсутня у вказаній квартирі понад 1 рік та має постійне місце проживання в іншій країні і в іншому населеному пункті та не має наміру повернутися до вказаного житла, то вона має вважатися такою, що втратила право користування житловим приміщенням за адресою: АДРЕСА_1 . Формальна реєстрація Відповідача призводить до унеможливлення реалізувати своє право на розпорядження квартирою.
Посилаючись на викладені обставини справи, Позивачі просять суд: визнати ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такою, що втратила право користування житловим приміщенням, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .
Ухвалою Деснянського районного суду м Києва від 02.04.2020 року відкрито провадження в справі та призначене підготовче судове засідання (а.с38).
Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 19.05.2020 року закрито підготовче судове засідання та призначено справу до судового розгляду по суті (а.с.67-68).
Представник позивачів в судове засідання не з`явилася. На адресу Деснянського районного суду м. Києва надійшла заява про розгляд справи у відсутність представника позивачів, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити.
Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилася. Відповідачу надіслана судова повістка відповідно до вимог ст.128-130 ЦПК України за місцем реєстрації, рекомендованим поштовим відправленням про час та місце розгляду справи та здійснено публікацію оголошення на веб - порталі судової влади України Причини неявки суду невідомі.
Відповідач не скористався процесуальним правом подачі Відзиву на позовну заяву, а також доказів на підтвердження своїх заперечень, та за відсутності доказів поважності причин неподання учасниками розгляду заяв по суті справи, суд вирішує справу за наявними письмовими матеріалами, що відповідає положенню частини восьмої статті 178 Цивільного процесуального кодексу України.
Відповідно до вимог ст. 280 ЦПК України, у разі неявки у судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності з повідомленням причин неявки, ненадання відповідачем відзиву на позовну заяву, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Враховуючи вищевикладене, відповідно до ч.3 ст. 211, ч.4 ст. 223, ч.1 ст. 280, ст. 281 ЦПК України, суд ухвалив розглядати справу за відсутності Відповідача на підставі наявних у ній даних і доказів та ухвалити заочне рішення.
Представник третьої особи, будучи належним чином повідомленим, в судове засідання не з`явився. На адресу Деснянського районного суду м. Києва надійшло клопотання про розгляд справи у відсутність представника Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації за наявними у справі матеріалами та доказами та ухвалити рішення відповідно до вимог чинного законодавства України.
Через неявку в судове засідання учасників справи, судом у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
Суд, розглянувши матеріали справи і оцінивши наявні в справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні (стаття 89 ЦПК України), вирішуючи справу, виходить з наступного.
Судом встановлено, що 05.12.2008 року на підставі договору дарування квартири, ОСОБА_1 прийняв в дарунок квартиру АДРЕСА_1 . Вказаний договір посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу, зареєстровано в реєстрі № 4247 (а.с.14).
Відповідно до копії реєстраційного посвідчення № 027045 від 04.02.2009 року, квартира АДРЕСА_1 зареєстрована за ОСОБА_1 на праві приватної власності на підставі договору дарування від 05.12.2008 року № 4247 (а.с.15).
12.11.2009 року ОСОБА_1 подарував Ѕ частину квартири АДРЕСА_1 ОСОБА_2 (а.с.16), договір дарування частини квартири посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу - № 1890.
Відповідно до копії реєстраційного посвідчення № 0015421 від 25.11.2009 року, Ѕ частина квартири АДРЕСА_1 зареєстрована за ОСОБА_2 на праві приватної власності на підставі договору дарування від 12.11.2009 року № 4247 (а.с.17).
З копії відповіді Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації від 28.02.2020 року вбачається, що у квартирі АДРЕСА_1 станом на 27.02.2020 року зареєстрована одна особа.
З довідки про реєстрацію місця проживання особи, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 зареєстрована за адресою АДРЕСА_1 (а.с.37).
Факт непроживання ОСОБА_3 підтверджений сусідами, мешканцями квартир № 164 ОСОБА_4 та № 193 ОСОБА_5 в буд. АДРЕСА_1 , які склали відповідний Акт від 18.05.2020 року, що засвідчений начальником ЖЕД-313 комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва» Олійник М.М. (а.с 65).
На підтвердження наміру продати квартиру, позивачі надали копію розписки від 27.01.2020 року (а.с.19), а тому реєстрація відповідача ОСОБА_3 порушує права Позивачів як власників квартири на свій розсуд володіти, користуватись і розпоряджатись належним майном.
Статтею 391 ЦК України передбачено, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.
Статтею 41 Конституції України та статтею 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, до якої Україна приєдналася 17.07.1997 відповідно до Закону № 475/97-ВР від 17.07.1997 «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7, 11 до Конвенції», закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном, на власний розсуд учиняти щодо свого майна будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб (ст. ст.316,317,319,321 ЦК України).
Позивачі ніяких перешкод у здійсненні права користування жилим приміщенням відповідачу не чинять, за захистом порушеного права на проживання відповідач ОСОБА_3 не зверталася.
Відповідно до ст.71 ЖК України при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім`ї за ним зберігається житлове приміщення протягом шести місяців. Якщо наймач або члени його сім`ї були відсутні з поважних причин понад шість місяців, цей строк за заявою відсутнього може бути продовжено наймодавцем, а в разі спору - судом.
Згідно роз`яснень, викладених в п.10 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.04.1985 року (з наступними змінами) «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України» у справах про визнання наймача або члена його сім`ї таким, що втратив право користування жилим приміщенням (ст. 71 ЖК України) необхідно з`ясовувати причини відсутності відповідача понад встановлені строки. У разі їх поважності (перебування у відрядженні; у осіб, які потребують догляду; внаслідок неправомірної поведінки інших членів сім`ї тощо) суд може продовжити пропущений строк.
Статтею 72 ЖК України передбачено, що визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку.
Передбачених ч. 2 ст. 71 ЖК України випадків, коли жиле приміщення зберігається за відсутнім членом сім`ї наймача понад шість місяців, у судовому засіданні не встановлено.
Суду не було надано доказів, які б свідчили про те, що відповідач ОСОБА_3 не проживає в спірній квартирі понад шість місяців з поважних причин.
Таким чином, аналізуючи наявні докази в світлі наведених правових норм, суд приходить до висновку про обґрунтованість вимог позивачів, оскільки судом встановлено, що відповідач не проживає у спірній квартирі понад встановлений законом строк без поважних причин, а тому задовольняє позовні вимоги про визнання відповідача таким, що втратив право користування житловим приміщенням.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 10, 11, 12, 13, 81, 82, 141, 209, 258, 263-268, 280-285 ЦПК України, ст.ст.15, 16, 319, 321, 391 ЦК України , суд, -
Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: Деснянська районна в м. Києві державна адміністрація про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням - задовольнити.
Визнати ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такою, що втратила право користування житловим приміщенням - квартирою АДРЕСА_1 .
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня отримання його копії.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку.
Рішення може бути оскаржено протягом 30 днів з дня його проголошення/складання повного тексту шляхом подання безпосередньо до Київського апеляційного суду апеляційної скарги.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не подано.

До початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Деснянський районний суд міста Києва.

Позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_1 .

Позивач - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІНН: НОМЕР_2 .

Відповідач - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 .

Повний текст рішення суду виготовлено 19.06.2020 року.

Суддя: В.О. Сенюта