Справа № 492/369/20
Провадження № 2/492/192/20
УХВАЛА

про надання строку для усунення недоліків позовної заяви

24 червня 2020 року м. Арциз

Арцизький районний суд Одеської області у складі:

головуючого судді Варгаракі С.М.,

при секретарі судових засідань Златєвої М.І.,

розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Арцизької районної державної нотаріальної контори Одеської області про визнання заповіту недійсним, -

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача ОСОБА_1 адвокат Михайлов О.А. звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , за участю третьої особи: Арцизької районної державної нотаріальної контори Одеської області про визнання заповіту недійсним.

До суду від представника відповідачки ОСОБА_2 ОСОБА_3 надійшла заява про залишення позовної заяви без руху, посилаючись на те, що до позовної заяви доданий документ про сплату судового збору, який міститься в іншій справі про той самий предмет і з тих самих підстав. В судовому засіданні представник відповідачки наполягав на залишенні позовної заяви без руху.

Представник позивачки ОСОБА_1 адвокат Михайлов О.А., а також представник третьої особи Арцизької районної державної нотаріальної контори Одеської області Панашенко І.П. покладалися на розсуд суду.

Суд, розглянувши заяву представника відповідачки ОСОБА_2 ОСОБА_3 надійшла заява про залишення позовної заяви без руху, вислухавши думку учасників справи, перевіривши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

При розгляді справи суд прийшов до висновку, що зазначена позовна заява подана з порушенням ст. ст. 175, 177 ЦПК України, тобто встановлені обставини, які не дають суду підстави прийняти рішення у справі, а які дають підстави для надання позивачеві строку для усунення недоліків позовної заяви, без усунення яких не можливо прийняти законне та обґрунтоване рішення.

Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини, однак позивачем в позовній заяві не зазначена чи є серед спадкоємців особи, що володіють правом на обов`язкову частку в спадщині; чи не було відмови від спадщини з боку кого-небудь із спадкоємців; чи немає підстав для усунення позивача від права на спадкування.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Документом про сплату судового збору є квитанція установи банку або відділення зв`язку, які прийняли платіж або платіжне доручення, підписане уповноваженою посадовою особою банку і скріплене печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення. Оригінал такої квитанції додається до всіх позовних заяв, апеляційних та касаційних скарг, інших судових документів, що направляються до судової інстанції.

Відповідно до п/п 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою позовної заяви немайнового характеру стягується судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позивач, звернувшись до суду з позовом про визнання заповіту недійсним, додала до позовної заяви оригінал квитанції № 0.0..1 від 26.11.2019 року про сплату судового збору в сумі 768,40 грн., яку адвокат Михайлов О.А. отримав 03.02.2020 року зі справи № 492/2164/19 про той самий предмет з тих самих підстав, яка перебувала в провадженні судді ОСОБА_4 та доплатив 72,40 грн.

Таким чином, судом встановлено, що позивачем за подання до суду позовної заяви немайнового характеру необхідно сплатити судовий збір в сумі 768,40 грн.

Крім того, згідно листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ № 24 -753/0/4-13 від 16.05.2013 р. «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», вирішуючи питання про те, що до нотаріальної контори для оформлення права на спадщину та відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину, судам потрібно врахувати наступне.

Закон України «Про нотаріат», підзаконними нормативними актами, визначено нотаріальний порядок оформлення права на спадщину, що відповідає встановленій законодавством сукупності функцій, притаманній юрисдикційній діяльності суддів та нотаріусів. Отже, у разі якщо відсутність умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину не підтверджена належними доказами, а саме відмовою нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину, це може бути підставою для відмови у позові.

Відповідно до роз`яснень, викладених у п. 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику в справах про спадкування» за наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину у судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися за правилами позовного провадження.

Таким чином, особа має право звернутися до суду тільки після отримання у нотаріуса відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Звернення до суду до цього моменту є передчасним, і в такому випадку суди підміняють органи нотаріату, що не відповідає закону.

Однак, звертаючись до суду із позовом про визнання заповіту недійсним, позивач не виклав обставин та не зазначив доказів отримання письмової відмови нотаріуса у вчиненні такої нотаріальної дії, як видача свідоцтва про право на спадщину.

Таким чином, позивач передчасно звернувся до суду з вказаним позовом, доказів які б свідчили про неможливість отримати в нотаріальній конторі свідоцтво про право на спадщину суду не надано.

Відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, та не було сплачено судовий збір і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк.

Суд вважає за необхідне попередити позивача, що у випадку невиконання вимог, встановлених ст. ст. 175-177 ЦПК України, і не усунення зазначених недоліків позовної заяви у встановлений законом десятиденний строк з дня отримання копії наявної ухвали, судом будуть застосовані наслідки, передбачені п. 8 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, тобто позовна заява буде залишена без розгляду.

Спосіб усунення недоліків позовної заяви полягає в поданні позовної заяви у вигляді окремого документу з виправленими недоліками, зазначеними в наявній ухвалі суду.

Також, суд вважає за необхідне роз`яснити позивачу, що термін «зазначення доказів» слід розуміти як робити якусь позначку; позначати, записувати з метою указати, пишучи, указувати, висловлювати думку, звертати увагу на що-небудь, та в жодному разі не слід розуміти як «надання доказів», оскільки надання доказів можливе на наступних стадіях цивільного процесу, про що також зазначив Пленум Верховного Суду України в своїй постанові від 12 червня 2009 року № 2.

Керуючись ст. ст. 175-177, 257, 258-261 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву представника відповідачки ОСОБА_2 ОСОБА_3 про залишення позовної заяви без руху задовольнити.

Надати ОСОБА_1 строк для усунення недоліків позовної заяви, який не може перевищувати десять днів з дня отримання копії наявної ухвали.

Повідомити ОСОБА_1 про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви у встановлений десятиденний строк з дня вручення її копії і роз`яснити, що інакше позовна заява буде залишена без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя

Арцизького районного суду С.М. Варгаракі