Справа № 541/372/20
Провадження №2/541/519/2020
Р І Ш Е Н Н Я
Іменем України
24 червня 2020 року м. Миргород
Миргородський міськрайонний суд Полтавської області в складі:
головуючої, судді Куцин В.М.,
секретаря судових засідань Євдокимової Н.Ю.
розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження справу за позовом Акціонерного товариства "Полтаваобленерго" в особі Миргородської філії Акціонерного товариства" Полтаваобленерго" до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди, спричиненої джерелом підвищеної небезпеки,
В обґрунтування своїх вимог посилався на те, що 12.08.2018 року перебуваючи за кермом автомобіля марки ВАЗ 2106 НОМЕР_1 жовтого кольору у с. Клюшниківка Миргородського району, рухаючись поза межами проїзної частини, ОСОБА_1 вчинив наїзд на опору №21, що є складовою частиною мережі Л-1 10кВ «Клюшниківка» від ПС «Дібрівка» 35/10кВ, КТП 857, інвентарний № 2171522. При огляді місця аварії було зафіксовано ознаки пошкодження опори №21 (похилилась і тріснула), та траверси (пошкоджена). Дана лінія і опора у складі лінії знаходиться у володінні АТ "ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО", обслуговуються Миргородською філією.
Позивач провів розрахунок витрат на відновлення пошкодженої опори, який складає всього 14 809 грн. 37 коп.
Постановою Миргородського міськрайонного Полтавської області від 06 вересня 2018 року вину ОСОБА_1 в скоєнні правопорушення встановлено.
Ухвалою Миргородського міськрайонного суду Полтавської області від 02.03.2020 року справу постановлено розглядати в порядку спрощеного позовного провадження, з повідомлення (викликом) сторін, передбаченого статтями 274-279 ЦПК України, встановлено відповідачу строк п`ятнадцять днів з дня вручення вказаної ухвали на подання до суду відзиву на позовну заяву та роз`яснено право та порядок такого подання. Заяв, клопотань, відзиву на позовну заяву, зустрічного позову, відповіді на відзив, заперечень відповідач не надав.
Представник позивача в судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд справи без його участі, не заперечував проти ухвалення заочного рішення (а.с. 59).
Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився повторно, про місце та час розгляду справи належно повідомлений за адресою останнього місця проживання, зареєстрованої у встановленому законом порядку відповідно до п.2 ч.7 ст.128 ЦПК України та шляхом публікації оголошення на веб-сторінці Миргородського міськрайонного суду, офіційного веб-порталу судової влади (а.с. 40,48,49,58).
Враховуючи згоду позивача суд вважає за можливе проводити розгляд справи у відсутність відповідача на підставі наявних у справі даних та доказів, відповідно до ст.223 ч.4 ЦПК України та ухвалення заочного рішення відповідно до ст.280 ЦПК України.
В зв?язку з неявкою в судове засідання сторін, відповідно до ст.247 ч.2 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
Дослідивши та проаналізувавши письмові докази по справі, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з таких підстав.
Судом встановлено,, що постановою Миргородського міськрайонного суду Полтавської області від 06 вересня 2018 року (а.с.6) відповідача ОСОБА_1 визнано винним у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 130 ч. 1, ст.124 КУпАП.
Відповідно до вищезазначеної постанови 12.08.2018 року о 17 год. 50 хв. в с. Клюшниківка Миргородського району по вул. Залізнична, 9 гр. ОСОБА_1 , керуючи автомобілем ВАЗ 2106 д/н НОМЕР_2 , в порушення п.12.1 ПДР, не обрав безпечної швидкості, не впорався з керуванням та допустив наїзд на електроопору № 21 по вул. Залізнична.
Згідно ч. 6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.
Частиною 1 статті 1166 ЦПК України встановлено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Як слідує із змісту ч. 1 ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).
Згідно з ч. 1 та ч. 2 ст. 1187 ЦПК України, джерелом підвищеної небезпеки є діяльність, пов`язана з використанням, зберіганням або утриманням транспортних засобів, механізмів та обладнання, використанням, зберіганням хімічних, радіоактивних, вибухо- і вогненебезпечних та інших речовин, утриманням диких звірів, службових собак та собак бійцівських порід тощо, що створює підвищену небезпеку для особи, яка цю діяльність здійснює, та інших осіб. Шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку.
Відповідно до п. 4 постанови Пленуму Верховного суду України від 01.03.2013 року № 4, розглядаючи позови про відшкодування шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки, суди повинні мати на увазі, що відповідно до статей 1166, 1187 ЦК шкода, завдана особі майну фізичної або юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі собою, яка її завдала. Обов`язок відшкодувати завдану шкоду виникає у її завдавача за умови, що дії останнього були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, - незалежно від наявності вини.
Відповідно до ст. 1192 ЦПК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.
Відповідно до акту Публічного акціонерного товариства «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» в особі Миргородської філії про підтвердження псування матеріальних цінностей (енергомайна та електрообладнання) від 12.08.2018 на Л-1 10кВ «Клюшниківка» від ПС «Дібрівка» 35/10кВ, КТП 857, інвентарний № 2171522 у АДРЕСА_1 пошкоджена (збита) залізобетонна опора №21 (а.с. 18).
З акту виконаних робіт з ремонту ПЛ напругою 10 кВ об`єкта Л-10кВ «Клюшниківка» від ПС «Дібрівка» 35/10кВ, КТП 857, інвентарний № 2171522, вбачається, що в результаті пошкодження електричної опори позивачу було завдано матеріальних збитків на загальну суму 14 809, 37 гривень (а.с. 21).
Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
На підставі ст. 141 ЦПК України підлягає стягненню із ОСОБА_1 на користь АТ «Полтаваобленерго» 2102 гривні 00 копійок - судових витрат понесених позивачем при зверненні до суду (а.с.1,2).
Керуючись ст.22, 1187 ЦК України, ст.ст. 12, 81, 82, 141, 142, 257, 263-265, 280-282 ЦПК України, суд -
Позовні вимоги АТ «Полтаваобленерго» в особі Миргородської філії Акціонерного товариства" Полтаваобленерго" до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди, спричиненої джерелом підвищеної небезпеки - задовольнити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Відповідно до п.п. 15 п. 1 Розділу 13 Перехідні положення ЦПК України рішення може бути оскаржене до Полтавського апеляційного суду через Миргородський міськрайонний суд з моменту проголошення і непізніше тридцяти днів з дня закінчення карантину встановленого постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2", а учасниками, що не були присутні при його проголошенні у той же строк з моменту отримання копії рішення.
Учасники справи:
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець села Клюшниківка, Миргородського району, Полтавської області, проживаючий за адресою АДРЕСА_2 , рнокпп НОМЕР_5 .
Повне судове рішення складено 26 червня 2020 року.
Суддя: В. М. Куцин