Справа № 369/5635/16-ц Головуючий 1 інстанція- Пінкевич Н.І.
Проваження № 22-ц/824/4082/2020 Доповідач апеляційна інстанція- Савченко С.І.
П О С Т А Н О В А

іменем України

18 червня 2020 року м.Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді Савченка С.І.,

суддів Верланова С.М., Мережко М.В.,

за участю секретаря Вергелес О.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Київського апеляційного суду цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Києво-Святошинського районного суду м.Києва від 19 вересня 2019 року у справі за позовомОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа приватний нотаріс Київського міського нотаріального округу Лиюрова Лілія Олександрівна про відшкодування матеріальної і моральної шкоди, завданої внаслідок ДТП,-

в с т а н о в и в:

У червні 2016 року ОСОБА_1 звернувся до суду із вказаним позовом до ОСОБА_4 , в якому просив відшкодувати завдану йому відповідачем внаслідок скаоєння ДТП матеріальну і моральну шкоду у загальному розмірі 369023,90 грн.

Ухвалою судді Києво-Святошинського районного суду Київської області від 29 червня 2016 року відкрите провадження у даній справі.

Ухвалою Києво-Святоинського районного суду Київської області від 06 липня 2017 року провадження у даній справі зупинене до вступу у справу правонаступників померлого відподіча ОСОБА_4 .

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 07 грудня 2017 року залучено правонаступників померлого відповідача - ОСОБА_2 і ОСОБА_3

09 листопада 2018 року здійснено повторний автоматизований розподіл даної судової справи.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 19 вересня 2019 року позов ОСОБА_1 залишено без розгляду.

Не погоджуючись із ухвалою, позивач ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу суду першої інстанції і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції, посилаючись на порушення судом норм процесуального справа. Скарга мотивована тим, що, залишаючи позов без розгляду, суд порушив норми процесуального права, оскільки неявка представника позивача в судові засідання обумовлена поважними причинами. Зокрема неявка представника позивача у два судових засідання обумовлена його хворобою, а втретє представник перебував у щорічній відпустці. Про вказані обставини представник повідомляв суду у встановленому порядку, а тому підстав для

- 2 -

залишення позову без розгляду у суду не було. Висновки суду про необхідність надання доказів процесуальний закон не містить.

Відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , які отримали копію ухвали про відкриття апеляційного провадження та копію апеляційної скарги з додатками 25 лютого 2020 року, відзив на апеляційну скаргу до суду не подали.

В суді апеляційної інстанції представник позивача ОСОБА_1 адвокат Мельник С.Г. подану апеляційну скаргу та викладені в ній доводи підтримав, просив задоволити та скасувати ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області як незаконну.

Решта учасників належним чином повідомлені про час розгляду справи, що стверджується рекомендованими повідомленнями про вручення судових повісток, до суду не з`явилися, причин неявки не повідомили, заяв про відкладення не подавали, що відповідно до ч.2 ст.372 ЦПК України не перешкоджає розгляду справи.

Розглянувши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає до часткового задоволення з таких підстав.

Відповідно до вимог ст.263 ЦПК України судове рішення повинно грунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Зазначеним вимогам оскаржувана судова ухвала не відповідає.

Залишаючи позов ОСОБА_1 без розгляду, суд першої інстанції обгрунтовував свої висновки тим, що належним чином повідомлений позивач та його представник повторно, а саме 15 травня, 06 червня та 19 вересня 2019 року не з`явилися в судові засідання без поважних причин, заяви про розгляд справи у їх відсутність не надали.

Проте, колегія суддів не може погодитися з такими висновками суду, поскільки вони не грунтуються на матеріалах справи, що призвело до порушення судом норм процесуального права.

Відповідно до приписів ч.5 ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Аналогічні приписи містить п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України.

За змістом наведених норм підставою залишення позову без розгляду є неявка двічі поспіль належним чином повідомленого позивача без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки за відсутності його заяви про розгляд справи у його відсутність.

Дана справа призначена до розгляду на 15 травня 2019 року на 09-30 год., а у зв`язку із неявкою сторін справу відкладено на 06 червня 2019 року на 11-30 год. Водночас зі справи вбачається, що 14 травня 2019 року електронною поштою до суду надішла заява від представника позивача адвоката Мельника С.Г. про відкладення розгляду справи у зв`язку із його хворобою, до якої додана в електронному вигляді довідка про хворобу (т.2 а.с.39-40).

Напередодні призначеного на 06 червня 2019 року засідання представником позивача 05 червня 2019 року направлено електронною поштою до суду заяву про відкладення розгляду справи у зв`язку із його хворобою, до якої доданий в електронному вигляді лікарняний (т.2 а.с.52-53).

Окрім того, встановлено, що напередодні призначеного на 19 вересня 2019 року

- 3 -

засідання представником позивача 18 вересня 2019 року направлено електронною поштою до суду заяву про відкладення розгляду справи у зв`язку із його відпусткою (т.2 а.с.64). При цьому будь-які відомості про належне повідомлення позивача чи його представника про розгляд справи 19 вересня2019 року в матеріалах відсутні.

За таких обставин колегія суддів дійшла висновку про відсутність передбачених ст.223 ЦПК України підстав для зилишення позову без розгляду, а саме відсутність повторної неяки позивача двічі поспіль без поважних причин, як і відсутність його належного повідомлення.

Отже, передбачених законом підстав залишати позов без розгляду у суду не було.

Суд вказаних обставин не врахував і постановив помилкову ухвалу про залишення позову без розгляду.

Відповідно до ст.379 ЦПК України, підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

З викладених вище підстав колегія суддів приходить до висновку, що оскаржувана ухвала підлягає до скасування у зв'язку із порушенням норм процесуального права, яке призвело до постановлення помилкової ухвали, а справа направляється для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Вдночас, викладене в апеляційній скарзі клопотання про ініціювання судом відкриття кримінального провадження за ознаками ст.3761 КК України задоволенню не підлягає як безпідставне та необгрунтованке.

Дані обставини не є предметои розгляду даної спрви і не відносияться до компетенції суду.

Керуючись ст.ст.259, 374, 379, 381 ЦПК України, апеляційний суд, -

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволити частково.

Ухвалу Києво-Святошинського районного суду м.Києва від 19 вересня 2019 року скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів. У випадку проголошення лише вступної і резолютивної частини, цей строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Головуючий

Судді: