Справа № 368/16/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" червня 2020 р. Кагарлицький районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Шевченко І.І.

за участю секретаря Назаренко А.І.,

розглянувши заяву представник відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю «Агрокомплекс «Узин плюс»» Генкіною Аліни Анатоліївни про відвід судді Закаблуку Олександру Володимировичу у цивільній справі за позовом СТОВ «Колос» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ТОВ "АГРОКОМПЛЕКС "УЗИН ПЛЮС", державного реєстратора Мироненко Юлії Вікторівни про визнання правочинів недійсними, скасування рішень та записів, -

ВСТАНОВИВ:

До Кагарлицького районного суду Київської області надійшла позовна заява СТОВ «Колос» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ТОВ "АГРОКОМПЛЕКС "УЗИН ПЛЮС", державного реєстратора Мироненко Юлії Вікторівни про визнання правочинів недійсними, скасування рішень та записів.

Ухвалою Кагарлицького районного суду Київської області від 22 січня 2019 року прийнято дану заяву до розгляду та відкрито провадження у справі.

11 червня 2020 року представником відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю «Агрокомплекс «Узин плюс»» Генкіною А.А. було заявлено відвід судді Закаблуку О.В.

Заява обґрунтована тим, що суд, без достатніх правових підстав, на стадії розгляду справи по суті, виніс ухвалу про витребування доказів.

У підготовчому засіданні Кагарлицького районного суду Київської області 22.10.2019 року, згідно протоколу судового засідання, суд ухвалив: призначити справу до основного судового засідання на 21.11.2019 року, таким чином, закінчивши підготовче провадження по справі та перейшовши на стадію розгляду справи по суті.

22.01.2020 року у судовому засіданні, згідно протоколу, представник позивача та представник відповідача-15 проголосили вступне слово і суд перейшов до дослідження письмових доказів, а у зв`язку з закінченням робочого часу судом оголошено перерву до 03.02.2020 року.

03.02.2020 року, згідно протоколу судового засідання, розгляд справи відбувся за відсутності відповідачів по справі. У даному судовому засіданні, на якому був присутній представник позивача, суд приймає рішення повторно витребувати угоди про розірвання договорів оренди землі зі СТОВ «Колос» від 01.11.2018 року та договори оренди землі від 02.11.2018 року, на підставі клопотання представника позивача перед початком судового засідання. Проте клопотань представника позивача щодо витребування доказів у день судового засідання чи напередодні, матеріали справи не містять.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 84 ЦПК України, у разі задоволення клопотання про витребування доказів, суд своєю ухвалою витребовує відповідні докази. Однак за результатами розгляду такого клопотання в судовому засіданні 03.02.2020 року, суд не виніс відповідної ухвали.

03.02.2020 року суддею було направлено лист № 368/16/19/351/2020 на адресу ТОВ «Агрокомплекс «УЗИН ПЛЮС», з проханням надати належним чином завірені копії договорів оренди для вирішення справи по суті, та лист на адресу Кагарлицької районної державної адміністрації, з проханням надати належним чином завірені копії (або роздруківки сканкопій з державного реєстру речових прав на нерухоме майно) угод про розірвання договорів оренди землі для розгляду справи по суті. Такі ж листи з проханням надати суду для вирішення справи по суті угоди про розірвання договору оренди були направлені і на адресу фізичних осіб - орендодавців.

Такі запити про видачу документів, відповідно до закону, не є підставою для видачі відповідних доказів, оскільки особа зобов`язана видати такий доказ виключно на підставі ухвали суду про витребування доказів, а отже суддя діяв в порушення норм чинного законодавства.

24.02.2020 року, відповідно до протоколу судового засідання, у справі оголошено перерву та призначено до розгляду на 18.03.2020 р.

18.03.2020 року, на стадії розгляду справи по суті, представник позивача - СТОВ «КОЛОС» перед початком слухання справи, через канцелярію суду, подав клопотання про витребування доказів.

У своєму клопотанні, зокрема, представник позивача зазначає, що при поданні СТОВ «Колос» позовної заяви (що була зареєстрована 14.01.2019 року) було подано клопотання про витребування доказів, проте станом на 18.03.2020 року, докази за даним клопотанням суду надано не було, а відповідно просить суд їх витребувати.

Згідно ч. 1 ст. 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу, тобто для позивача, особи, яким законом надано право звертатись до суду в інтересах певних осіб, - разом із поданням позовної заяви.

Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обгрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Таким чином, на стадії розгляду справи по суті суд може задовольнити заяву чи клопотання, пов`язані з розглядом справи, тільки у разі доведення учасником справи, який її подає, поважності причин неподання заяв чи клопотання у підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом.

Однак, у клопотанні від 18.03.2020 року, що заявлено з пропуском встановленого строку, тобто на стадії розгляду справи по суті, представник позивача взагалі не зазначає про це, а відповідно і обґрунтування поважності причин неподання такого клопотання в строк теж не наводить.

Не зважаючи на вищезазначені обставини, в судовому засіданні, що відбулось 18.03.2020 року за відсутності всіх осіб, які беруть участь у справі, а відповідно без фіксування судового процесу технічними засобами (про що в матеріалах справи міститься довідка від 18.03.2020 р.)в всупереч нормам чинного законодавства, суддя ухвалює рішення про задоволення клопотання представника позивача.

При цьому, мотивуючи прийняте рішення про витребування доказів у даній справі, суд посилається на норми, що містяться у параграфі 8 чинного ЦПК України, а саме у статті 116 ЦПК, яка регулює підстави та порядок забезпечення доказів.

З огляду на те, що процесуальний механізм забезпечення доказів, зокрема шляхом їх витребування, призначений для того, щоб отримати/зберегти ті докази, щодо яких існують достатні підстави вважати, що з часом їх може бути безповоротно втрачено, суд може вживати заходів для забезпечення доказів тільки задля запобігання їх ймовірній втраті у майбутньому (Ухвала Верховного Суду від 2 травня 2019 року у справі № Зд/9901/2/19). До того ж, забезпечення доказів відбувається за заявою учасника справи або особи, яка може набути статусу позивача. В даній справі представник позивача СТОВ «КОЛОС» не подавав до суду заяву про забезпечення доказів, а подавав клопотання про витребування доказів (при поданні позовної заяви).

Зокрема, у своєму позові позивач просив суд витребувати у суб`єкта державної реєстрації прав - Кагарлицької районної державної адміністрації, угоди про розірвання договорів оренди землі зі СТОВ «Колос» від 01.11.2018 року.

Як вбачається з матеріали справи (том 1 аркуш 19), суддя Закаблука О.В. 21.02.2019 року (тобто в межах підготовчого провадження) звертався до Кагарлицької районної державної адміністрації (вих. № 368/16/19/527/19) з метою витребування зазначених доказів та 13.03.2019 року отримав відповідь, в якій Кагарлицька районна державна адміністрація повідомила про неможливість надати відповідні копії угод про розірвання договорів оренди землі зі СТОВ «Колос», оскільки матеріали справи не надходили до Кагарлицької районної державної адміністрації.

Крім того, матеріали справи містять відповідь Кагарлицької районної державної адміністрації (вих. № 01-21-347 від 24.02.2020 року), яка надійшла на адресу суду 04.03.2020 року, на [повторний] запит судді Закаблука О.В. № 368/16/19/351/2020 від 03.02.2020 року щодо надання копій угод про розірвання договорів оренди землі зі СТОВ «Колос», в якій Кагарлицька районна державна адміністрація [повторно] зазначила, що немає можливості надати відповідні копії угод про розірвання договорів оренди землі зі СТОВ «Колос», адже матеріали справи не надходили до Кагарлицької районної державної адміністрації.

Серед іншого, необхідно звернути увагу і на те, що при поданні позовної заяви, позивач просив суд витребувати докази у суб`єкта державної реєстрації прав - Кагарлицької районної державної адміністрації, а у своєму клопотанні від 18.03.2020 р. представник позивача зазначає, що дані документи повинні бути витребувані у Секторі державної реєстрації відділу адміністративних послуг Кагарлицької РДА Київської області та/або у найближчого за територіальним л розміщенням державного реєстратора відділу державної реєстрації Виконавчого комітету Ржищівської міської ради. Відповідно, таке клопотання не можна вважати клопотанням поданим позивачем при подачі позовної заяви, що суд взагалі не взяв до уваги.

Суд, всупереч нормам чинного законодавства, не розглянув клопотання представника відповідача-15 про приєднання до матеріалів справи, дослідження та оцінку доказів.

Відповідно до статті 222 ЦПК України, головуючий зобов`язаний з`ясовувати, чи мають учасники справи заяви чи клопотання, пов`язані з розглядом справи, які не були заявлені з поважних причин у підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом, та вирішує їх після заслуховування думки інших присутніх у судовому засіданні учасників справи.

При цьому, ЦПК України не передбачає відкладення вирішення клопотань на інший час, "залишення їх відкритими", зміна черговості їх вирішення. Кількість клопотань, які особа має право заявити, не обмежується. Всі вони повинні вирішуватися у встановленому порядку, тобто задовольнятися або відхилятися ухвалою суду.

Так, 12.05.2020 року перед судовим засіданням у справі, представником відповідача-15 через канцелярію суду було подано клопотання про приєднання до матеріалів справи, дослідження та оцінку доказів.

Разом із вищезазначеним клопотанням, представником відповідача-15 через канцелярію суду було подано клопотання про зобов`язання сплатити судовий збір.

04.06.2020 року перед судовим засіданням у справі, представником відповідача-15 через канцелярію суду було подано ще одне клопотання про приєднання до матеріалів справи, дослідження та оцінку доказів.

Однак, суд не розглянув дані клопотання ні у судовому засіданні, що відбулося 12.05.2020 року, ні у судовому засіданні, що відбулося 04.06.2020 року, незважаючи на те, що представник відповідача-15 звертав увагу суду, що дані клопотання потребують вирішення.

Суд розпочав судове засідання 04.06.2020 року із продовження дослідження письмових доказів, а на наявність нерозглянутих клопотань від представника відповідача-15, зауважив, що вони наявні в матеріалах справи, і суд розгляне їх пізніше.

В той час, як клопотання про приєднання до матеріалів справи доказів, що подавалися представником позивача, були розглянуті та негайно задоволені у попередніх судових засіданнях.

Відповідно до ст. 2 ЦПК України, основними засадами (принципами) цивільного судочинства, серед іншого, є: верховенство права; повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом; гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами; змагальність сторін.

Крім того, під час прослуховування аудіозапису судового засідання від 04.06.2020 року можна зафіксувати той факт, що суддя, в порушення принципу поваги до честі та гідності всіх учасників справи, при зверненні до представника відповідача-15 був емоційно нестриманим та значно підвищував голос.

А те, що їй, після судового засідання 04.06.2020 року, яке закінчилося приблизно о 12 годині дня, для ознайомлення з матеріалами справи довелося знаходитися в приміщенні Кагарлицького районного суду Київської області до 18 години вечора, з них з 13 години дня до 17 години вечора в стані очікувані дозволу судді надати на ознайомлення матеріали, свідчить про грубу неповагу до неї, як до учасника справи.

Вищенаведене у сукупності свідчить, що суддя Закаблук О.В. займає позицію зацікавленої сторони, що ставить під сумнів об`єктивність та неупередженість судді при розгляді цієї справи.

Ухвалою Кагарлицького районного суду Київської області від 16 червня 2020 року, під час розгляду вказаної заяви, суд прийшов до висновку про необґрунтованість даного відводу, тому провадження було зупинено, а справа передана до канцелярії суду для визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою під час реєстрації документів, зазначених у частині другій статті 14 цього Кодексу, а також в інших випадках визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ.

Згідно ст. 40 ЦПК України передбачено порядок розгляду питання про відвід судді, а саме: питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу від 19 червня 2020 року, суддею, щодо розгляду поданої заяви, визначено суддю Шевченко І.І.

Відповідно до ч. 8 ст. 40 ЦПК України дана заява про відвід розглядається без повідомлення учасників справи.

Підстави для відводу судді передбачені ст. 36-37 ЦПК України і розширеному тлумаченню не підлягають.

Суд, вивчивши доводи відводу викладені в ухвалі суду, дослідивши матеріали справи та докази, надані в обґрунтування заявлених вимог, дійшов до висновку про відсутність підстав для її задоволення, так як відвід належним чином не вмотивований з огляду на наступне.

Підстави для відводу судді, встановлені статтею 36 ЦПК України, згідно якої суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

?він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

?він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

?він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

?було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

?є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Крім того, як це вбачається з ч.4 ст.36 ЦПК України, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді не може бути підставою для його відводу.

Таким чином, суд не вбачає підстав для задоволення заяви про відвід судді.

Інших обставин, які б викликали сумнів в об`єктивності та неупередженості судді, не виявлено.

Заперечення на процесуальні дії судді та на прийняті суддею процесуальні рішення під час як підготовчого, так і судового розгляду учасник справи не позбавлений можливості зазначити у випадку оскарження остаточного судового рішення по справі в апеляційному або касаційному порядку. Крім того, доводи, які наводить представник відповідача як на підставу сумніву в неупередженості та об`єктивності судді, не знайшли підтвердження матеріалами справи чи іншими доказами, а також не свідчать про упередженість та необ`єктивність судді при розгляді позовної заяви, а фактично базуються на суб`єктивній оцінці представника відповідача щодо процесуальних рішень судді Закаблука О.В.

З огляду на викладене, враховуючи наведені норми процесуального права, викладені доводи заяви, які не мають підґрунтя, що б указували на допущення у майбутньому недовіри з формуванням думки учасників процесу на правомірні очікування законності можливого рішення суду, що може бути сумнівом неупередженого рішення у справі в інших учасників процесу та забезпечення їм загальних засад цивільного судочинства.

Окрім того, що представник відповідача фактично оскаржує процесуальні дії судді, будь-яких доказів, які б давали підстави сумніватися в об`єктивності та неупередженості судді при розгляді даної справи представником відповідача до суду не надано, суд вважає, що заява про відвід судді є необґрунтованою.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 36-38, 40, 258-261 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви представника відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю «Агрокомплекс «Узин плюс»» Генкіною Аліни Анатоліївни про відвід судді Закаблуку Олександру Володимировичу у цивільній справі за позовом СТОВ «Колос» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ТОВ "АГРОКОМПЛЕКС "УЗИН ПЛЮС", державного реєстратора Мироненко Юлії Вікторівни про визнання правочинів недійсними, скасування рішень та записів - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття та апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя І.І. Шевченко