У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"03" червня 2020 р. м. Київ

Дніпровський районний суд міста Києва у складі: головуючого - судді САВЛУК Т.В. , при секретарі Бурячек О.В., розглянувши у підготовчому судовому засіданні заяву про процесуальне правонаступництво, яка подана в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , яка діє в інтересах малолітньої ОСОБА_4 , треті особи: Служба у справах дітей Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Пальора Ганна Юріївна про визнання договору купівлі-продажу недійсним та скасувати державну реєстрацію права власності речових прав на нерухоме майно,

в с т а н о в и в:

25 квітня 2019 року Дніпровським районним судом м. Києва постановлено ухвалу про відкриття провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , яка діє в інтересах малолітньої ОСОБА_4 , треті особи: Служба у справах дітей Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Пальора Ганна Юріївна про визнання договору купівлі-продажу недійсним та скасувати державну реєстрацію права власності речових прав на нерухоме майно, та призначено розгляд справи у порядку загального позовного провадження до підготовчого судового засідання.

Відповідно до ст. 189 Цивільного процесуального кодексу України завданням підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть, видане Дніпровським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві 07 серпня 2019 року (актовий запис №1775).

18 вересня 2019 року Дніпровським районним судом міста Києва постановлено ухвалу про зупинення провадження у цивільній справі, - до залучення до участі у справі правонаступника відповідача ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

12 березня 2020 року Дніпровським районним судом міста Києва постановлено ухвалу про відновлення провадження у цивільній справі, у зв`язку зі спливом визначеного законодавством строку для прийняття спадщини.

Для з`ясування потенційного кола спадкоємців майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 судом здійснено запит до Десятої Київської державної нотаріальної контори, перенаправлений за належністю до Першої Київської державної нотаріальної контори, у відповідь на запит листом від 24 квітня 2020 року (вих. № 2265/01-16) повідомлено суд, що із заявою про прийняття спадщини звертався ОСОБА_5 , із заявою про відмову від прийняття спадщини зверталась ОСОБА_3 .

13 травня 2020 року Дніпровським районним судом міста Києва постановлено ухвалу про витребування доказів та зобов`язано Першу Київську державну нотаріальну контору надати суду належним чином завірену копію спадкової справи щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .

Представник позивача - адвокат Фернега І.В. в підготовчому судовому засіданні подала заяву про залучення до у справі у якості правонаступника відповідача ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , спадкоємця першої черги за законом ОСОБА_5 , за відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину, що підтверджується матеріалами спадкової справи.

Представника відповідача ОСОБА_4 - адвокат Григор`єв Р.І., в підготовчому судовому засіданні вирішення питання про залучення правонаступника померлого відповідача ОСОБА_2 залишив на розгляд суду.

Інші учасники справи в судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Вислухавши думку учасників справи, оцінивши наведені представником позивача підстави для процесуального правонаступництва, суд приходить до наступного.

За змістом норм ст.ст.46, 47 Цивільного процесуального кодексу України здатність мати цивільні процесуальні права та обов`язки сторони, третьої особи, заявника, заінтересованої особи (цивільна процесуальна правоздатність) мають усі фізичні і юридичні особи.

Здатність особисто здійснювати процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.

Процесуальне правонаступництво - це заміна сторони або третьої особи (правопопередника) іншою особою (правонаступником) у зв`язку із вибуттям із процесу суб`єкта спірного або встановленого рішенням суду правовідношення, за якої до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов`язки право попередника і він продовжує в цивільному судочинстві участь останнього.

Відповідно до статті 55 Цивільного процесуального кодексу України, у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язані, а також в інших випадках замін особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу.

В позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі.

Отже, матеріальне правонаступництво тісно пов`язане з процесуальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому, незалежно від підстав матеріального правонаступництва процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні.

Відповідно до ст. ст. 1216, 1218 Цивільного кодексу України спадкування є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщину входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві та момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Отже, об`єктами спадщини за ЦК України є права та обов`язки, які належали особі на час смерті, крім тих, що нерозривно пов`язані з особою спадкодавця.

Відповідно до положень ч.1 ст.1270 Цивільного кодексу України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Чинне законодавство розмежовує поняття прийняття спадщини (глава 87 ЦК України «Здійснення права на спадкування») та оформлення спадщини (глава 89 цього Кодексу «Оформлення права на спадщину»).

Відповідно до частини першої статті 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину.

Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (частина п`ята статті 1268 ЦК України).

Згідно з частиною першою статті 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Однак відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину (частина третя статті 1296 ЦК України).

Аналіз зазначених норм права дає підстави для висновку, що не заважаючи на те, що отримання спадкоємцем, який прийняв спадщину, свідоцтва про право на спадщину (відповідно до статті 1296 ЦК України) є правом, а не обов`язком спадкоємця.

Таким чином, спадкові права є майновим об`єктом цивільного права, оскільки вони надають спадкоємцям можливість успадкувати майно (прийняти спадщину), але право розпорядження нею виникає після оформлення успадкованого права власності у встановленому законом порядку.

Відповідно до ч. 1 ст. 200 ЦПК України у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті.

Виходячи з предмету позову та суб`єктивного складу сторін, суд приходить до висновку про наявність підстав для залучення до участі у справі у якості правонаступника відповідача ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , спадкоємця першої черги за законом ОСОБА_5 , оскільки спірні правовідносини допускають правонаступництво.

Враховуючи викладене та керуючись статями 46, 47, 55, 260, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суд

п о с т а н о в и в :

Залучити до участі у справі правонаступника відповідача ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , спадкоємця першої черги за законом ОСОБА_5 .

Копію цієї ухвали разом з викликом до суду направити ОСОБА_5 (місце проживання - АДРЕСА_1 )

Роз`яснити учаснику справи, що усі дії, вчиненні в цивільному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, яку він замінив. (ч.2 ст.55 Цивільного процесуального кодексу України).

Відповідно до положень ч.2 ст.353 Цивільного процесуального кодексу України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції, якщо, скаргу подано на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду. (п.4 ч. 5 ст. 357 ЦПК України)

С у д д я