Справа № 716/1914/19
У х в а л а

про залишеня позовної заяви без руху

"19" червня 2020 р. м. Заставна

Суддя Заставнівського районного суду Чернівецької області Стрілець Я.С., розглянувши зустрічну позовну заяву третьої особи на стороні відповідачки із самостійними вимогами ОСОБА_1 про визнання права власності на Ѕ частину будівельних матеріалів конструктивних елементів за первісним позовом ОСОБА_2 , в інтересах якого діє представник ОСОБА_3 , до ОСОБА_4 про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя та поділ майна колишнього подружжя,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Заставнівського районного суду Чернівецької області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 , в інтересах якого діє представник ОСОБА_3 , до ОСОБА_4 про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя та поділ майна колишнього подружжя.

До початку розгляду справи по суті, третя особа на стороні відповідачки ОСОБА_1 під час підготовчого засідання надав зустрічну позовну заяву в якій вказав, що просить прийняти її до спільного розгляду з первісним позовом.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Частиною 1 ст. 194 ЦПК України визначено, що зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу.

Згідно ст. 195 ЦПК України положення статей 193 і 194 цього Кодексу застосовуються до позовів третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору у справі, у якій відкрито провадження.

Вказаний зустрічний позов підлягає залишенню без руху, оскільки поданий до суду з порушенням вимог ст.ст. 175 і 177 ЦПК України.

Так, згідно п.3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються. Відповідно п. 1 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна. З поданої позовної заяви вбачається, що ОСОБА_1 вказана ціна позову 1668575 грн. Проте з висновку №198 судової будівельно-технічної експертизи (а.с. 101-134) вбачається, що вартість спірного майна становить 3337150,12 грн. З прохальної частини позову видно, що ОСОБА_1 просить визнати за ним право власності на ј частину будівельних матеріалів, обладнання, що були використані в процесі будівництва житлового будинку, розташованого по АДРЕСА_1 . Таким чином ОСОБА_1 невірно визначена ціна позову і ціна даного становить 3337150,12/4= 834287,53 грн.

Також в порушення п. 9 ч. 3 ст. 175 ЦПК України ОСОБА_1 в позовній заяві не вказано попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які він поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

У відповідності до п.5 ч. 2 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна міститьи виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

ОСОБА_1 в позові посилається на те, що його дружина ОСОБА_5 також претендує та має право на ј частину будівельних матеріалів, обладнання, що були використані в процесі будівництва спірного житлового будинку, проте остання до участі у справі не залучена.

Відповідно до ч.4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

З поданої зустрічної позовної заяви вбачається, що ОСОБА_1 сплатив судовий збір в розмірі 840,80 грн. Проте з урахуванням визначеної ціни позову - 834287,53 грн., а також пп. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» сплаті підлягає судовий збір в розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 8342,88 грн. Таким чином ОСОБА_1 необхідно доплатити судовий збір в розмірі 8342,88 грн. 840,80 грн. =7502,08 грн.

Також, ОСОБА_1 заявлено клопотання про зменшення розміру судового збору, що підлягає сплаті при зверненні до суду із позовною заявою. В обґрунтування вказаного клопотання посилався на те, що він є пенсіонером та інших доходів крім пенсії немає, сплатив судовий збір в розмірі 840,80 грн. та не має змоги сплатити судовий збір в більшому розмірі.

У відповідності до ч. 2 ст. 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно ст. 8 ЗУ «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

За нормами ч.ч. 1-3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. Якщо у встановлений судом строк судові витрати не будуть сплачені, заява відповідно до статті 257 цього Кодексу залишається без розгляду, або витрати стягуються за судовим рішенням у справі, коли сплата судових витрат була відстрочена або розстрочена до ухвалення цього рішення. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

В підготовчому засіданні ОСОБА_1 суду повідомив, що він, крім пенсії, працює не офіційно будівельником, має додатковий дохід та може сплатити судовий збір в повному обсязі. Саме тому, суд вважає, що клопотання про зменшення розміру судового збору, що підлягає сплаті при зверненні до суду із позовною заявою задоволенню не підлягає.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 175 - 177, 185, 260-261, 354 ЦПК України,-

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про зменшення розміру судового збору, що підлягає сплаті при зверненні до суду із позовною заявою відмовити.

Позовну заяву третьої особи на стороні відповідачки із самостійними вимогами ОСОБА_1 про визнання права власності на Ѕ частину будівельних матеріалів конструктивних елементів за первісним позовом ОСОБА_2 , в інтересах якого діє представник ОСОБА_3 , до ОСОБА_4 про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя та поділ майна колишнього подружжя залишити без руху.

Повідомити ОСОБА_1 про необхідність виправити зазначені недоліки заяви та сплати судового збору в розмірі 7502,08 грн. в п`ятиденний строк з часу отримання ухвали.

Роз`яснити, що у разі невиконання ухвали суду в зазначений строк заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ярослав СТРІЛЕЦЬ