Єдиний унікальний № 243/2618/20
Провадження № 2/243/1309/2020
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

18 травня 2020 року Слов`янський міськрайонний суд Донецької області у складі:

головуючого судді Гончарової А.О.,

за участю секретаря судового засідання Олійник А.Ю.,

розглянувши у спрощеному провадженні у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участю третіх осіб ОСОБА_3 , об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Барвінок», про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -

ВСТАНОВИВ:

До Слов`янського міськрайонного суду Донецької області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участю третіх осіб ОСОБА_3 , об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Барвінок», про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, в обґрунтування якої позивач посилається на те, що вона є наймачем квартири АДРЕСА_1 , яка знаходиться у комунальній власності, та відповідач ОСОБА_2 її донька та, як член сім`ї позивача, зареєстрована та проживала у вказаній квартирі. Однак, з серпня 2014 року відповідач за вказаною адресою не проживає, її особисті речі у квартирі відсутні, фактичне місцезнаходження невідоме. Жодних перешкод в користуванні житлом ОСОБА_1 та інші члени їх сім`ї доньці не чинили. Поштова кореспонденція на ім`я відповідача на вказану адресу не надходить, але знятися у добровільному порядку з місця реєстрації у спірній квартирі відповідач відмовилась.

Реєстрація місця проживання відповідача за вищевказаною адресою тягне за собою додаткові витрати по сплаті комунальних послуг, окрім того, позивач не має можливості оформити субсидію.

Оскільки відповідач з серпня 2014 року не проживає у спірній квартирі без поважних причин, позивач вважає, що вона втратила право користування житловим приміщенням та просить суд визнати ОСОБА_2 такою, що втратила право користування житловим приміщенням, а саме квартирою АДРЕСА_1 .

Позивач ОСОБА_1 та її представник в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, але надали суду заяву про розгляд справи за їх відсутності, позовні вимоги підтримали у повному обсязі та просили їх задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, своїм правом на надання відзиву не скористалася, наданого законом права на участь у судовому засіданні не використала, тому суд, відповідно до положень частини першої статті 280 ЦПК України вважає можливим провести заочний розгляд справи.

Треті особи ОСОБА_3 та представник об`єднання співвласників багатоквартирних будинків «Барвінок» в судове засідання не з`явились, надали суду заяви з проханням розглядати справу без їх участі, заявлені позовні вимоги підтримали, просили їх задовольнити.

Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши наявні в матеріалах справи докази, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлені наступні факти та відповідні до них правовідносини.

04.07.1990 року Радою народних депутатів було видано Ордер на житлове приміщення АДРЕСА_2 серії АДРЕСА_3 на ім`я ОСОБА_1 з родиною з трьох осіб на право зайняття жилого приміщення житловою площею 33,05 м2, яке складається з двох кімнат в ізольованій квартирі за адресою: АДРЕСА_4 . Підстава видачі ордеру рішення виконкому № 308 від 08.06.1990 року. Склад родини наймача ОСОБА_1 (наймач), ОСОБА_4 (чоловік наймача), ОСОБА_3 (донька наймача). (а. с. 6)

Згідно з поквартирною карткою (а. с. 9) та довідкою про склад родини № 354 від 02.03.2020 року (а. с. 13), у квартирі АДРЕСА_1 зареєстровані наймач ОСОБА_1 , дві доньки наймача ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , онука наймача ОСОБА_5 .

Відповідно до картки прописки (а. с. 11), відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_4 .

У відповідності до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого 12.05.2015 року (а. с. 12), ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 у м. Слов`янську Донецької області.

Як вбачається з акту від 02.03.2020 року № 355, виданого керівником ОСББ «Барвінок», складеного в присутності свідків ОСОБА_6 , ОСОБА_7 (а. с. 14), ОСОБА_2 дійсно зареєстрована, але не мешкає у квартирі АДРЕСА_1 з серпня 2014 року по теперішній час.

При вирішені даного спору суд керується положеннями глави 2 ЖК України.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 61 ЖК України користування жилим приміщенням у будинках державного і громадського житлового фонду здійснюється відповідно до договору найму жилого приміщення. Договір найму жилого приміщення в будинках державного і громадського житлового фонду укладається в письмовій формі на підставі ордера на жиле приміщення між наймодавцем - житлово-експлуатаційною організацією (а в разі її відсутності - відповідним підприємством, установою, організацією) і наймачем - громадянином, на ім`я якого видано ордер.

Згідно вимог ст. 64 ЖК України члени сім`ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов`язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. Повнолітні члени сім`ї несуть солідарну з наймачем майнову відповідальність за зобов`язаннями, що випливають із зазначеного договору.

Відповідно до положення ст. 65 ЖК України, наймач вправі в установленому порядку за письмовою згодою всіх членів сім`ї, які проживають разом з ним, вселити в займане ним жиле приміщення свою дружину, дітей, батьків, а також інших осіб. На вселення до батьків їх неповнолітніх дітей зазначеної згоди не потрібно.

Особи, що вселилися в жиле приміщення як члени сім`ї наймача, набувають рівного з іншими членами сім`ї права користування жилим приміщенням, якщо при вселенні між цими особами, наймачем та членами його сім`ї, які проживають з ним, не було іншої угоди про порядок користування жилим приміщенням.

У відповідності до ч. 1 ст. 71 ЖК України, при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім`ї за ними зберігається жиле приміщення протягом шести місяців.

Згідно до ст. 72 ЖК України, визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку.

Судом встановлено, що відповідач відсутня за місцем своєї реєстрації понад строки, встановлені ст. 71 ЖК України, її відсутність не пов`язана з поважними причинами, передбаченими вказаною статтею.

Відповідно до п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 квітня 1985 року «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України» у справах про визнання наймача або члена його сім`ї таким, що втратив право користування жилим приміщенням, необхідно з`ясовувати причини відсутності відповідача понад встановлені строки. В разі їх поважності (перебування у відрядженні, у осіб, які потребують догляду, внаслідок неправомірної поведінки інших членів сім`ї тощо) суд може продовжити пропущений строк.

Судом встановлено, що з серпня 2014 року відповідач ОСОБА_2 в спірній квартирі не мешкає, не отримує кореспонденцію за даною адресою, її особистих речей у квартирі немає, участі у витратах по утриманню квартири відповідач не приймає, спірним житлом не цікавиться, перепон у користуванні квартирою їй ніхто не чинить.

Виходячи з вищенаведеного, суд вважає, що позовні вимоги обґрунтовані і підлягають задоволенню.

Позивач не вимагає компенсації за понесені судові витрати, пов`язані із зверненням до суду.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 9, 12, 19, 81, 82, 141, 263-265, 274, 279 ЦПК України, на підставі ст. ст. 383, 391, 405 ЦК України, суд -

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участю третіх осіб ОСОБА_3 , об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Барвінок», про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, - задовольнити.

Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такою, що втратила право користування житловим приміщенням, а саме квартирою АДРЕСА_1 .

Рішення може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Донецького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Перебіг вказаних строків починається з дня, наступного після закінчення карантину, встановленого Постановою Кабінету міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби Covid-19, спричиненої коронавірусом SARS ІНФОРМАЦІЯ_3 CoV-2».

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

У відповідності до пп. 15.5 п. 15 ч. 1 Розділу ХІІІ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Рішення складено та підписано у нарадчій кімнаті у єдиному екземплярі.

Повний текст рішення виготовлений 22.05.2020 року.

Суддя Слов`янського

міськрайонного суду А.О. Гончарова