Справа №2-1477/12
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.05.2020 року м. Житомир

Богунський районний суд м. Житомира в складі:

головуючого судді Зосименко О.М.

з участю секретаря с/з Ковальчук О.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третіх осіб: ОСОБА_3 , ПАТ «Сведбанк» в особі Житомирського Відділення № 2 АТ «Сведбанк», ОСОБА_4 про поділ майна подружжя,-

встановив:

Позивач звернулася до Богунського районного суду м. Житомира з позовом до ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третіх осіб: ОСОБА_3 , ПАТ «Сведбанк» в особі Житомирського Відділення № 2 АТ «Сведбанк», ОСОБА_4 про поділ майна подружжя.

В судові засідання 30.04.2020 року, 07.05.2020 року та 29.05.2020 року, позивач та його представник не з`явились, хоча про час, місце розгляд справи були належним чином повідомленні.

Відповідач в судове засідання не з`явився, хоча про час, місце розгляд справи були належним чином повідомлений.

Треті особи в судове засідання не з`явились, хоча про час, місце розгляд справи були належним чином повідомлений.

Згідно п.5, ч.1, ст.257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

У відповідності до ч.5. ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Як зазначає ч.3, ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Аналізуючи вказані вище норми права, суд вважає, що законодавець передбачив, що за умови двох поспіль неявок до суду позивача або його представника з будь-яких підстав як перший, так і другий раз, позовна заява залишається без розгляду.

Згідно ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, в якій вона є стороною.

Рішеннями Європейського суду визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

За змістом ч.1, ст.210 ЦПК України, суд має розпочати розгляд справи по суті не пізніше ніж через шістдесят днів з дня відкриття провадження у справі, а у випадку продовження строку підготовчого провадження - не пізніше наступного дня з дня закінчення такого строку.

Як наголошує ч.1, ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Процесуальні кодекси, як і інші закони, розраховані на добросовісне їх використання, випадки недобросовісної поведінки сторін ними не передбачені. Разом з тим згідно із ч.1 ст.44 ЦПК учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

Суд обмежений у можливостях впливу на недобросовісну поведінку сторони, що дозволяє зацікавленій особі різними способами затягувати розгляд справи, перешкоджати ухваленню несприятливого для себе рішення й учиняти інші протиправні дії у сфері цивільного судочинства. Сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (див., mutatis mutandis, п. 27 рішення Європейського суду з прав людини від 26 квітня 2007 року у справі «Олександр Шевченко проти України», та «Трух проти України» (ухвала) від 14 жовтня 2003 року).

З огляду на те, що позивач та його представник, будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи, неодноразово не з`являлись в судове засідання, заяв про розгляд справи, призначеної на 30.04.2020 року, 07.05.2020 року та 29.05.2020 року, без їх участі не подавали, суд приходить до висновку про залишення позовної заяви без розгляду.

На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку про залишення позовної заяви без розгляду.

Керуючись ст.ст. 169, 207 ЦПК України, суд, -

постановив :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третіх осіб: ОСОБА_3 , ПАТ «Сведбанк» в особі Житомирського Відділення № 2 АТ «Сведбанк», ОСОБА_4 про поділ майна подружжя - залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Житомирського апеляційного суду через Богунський районний суд м. Житомира протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.М. Зосименко