Провадження № 2/641/903/2020 Справа № 646/7677/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 травня 2020 року

Комінтернівський районний суд міста Харкова у складі:

головуючого- судді Чайка І.В.

при секретарі - Дрокіної С.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Комінтернівського районного суду м. Харкова в порядку загального позовного провадження цивільну справу № 646/7677/19 за позовом ОСОБА_1 до Головного територіального управління юстиції в Харківській області, Сьома Харківська державна нотаріальна контора про продовження строку на прийняття спадщини ,-

В С Т А Н О В И В :

Вищевказана справа надійшла до Комінтернівського районного суду м. Харкова з Орджонікідзевського районного суду м. Харкова для розгляду за підсудністю.

Позивач звернувшись до суду з даним позовом, просив надати йому додатковий строк для прийняття спадщини , після смерті його тітки ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обгрунтування своїх вимог позивач зазаначив , що його батько ОСОБА_3 який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_2 , є рідними братом та сестрою , тобто ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , приходилась йому рідною тіткою . За її життя , позивач не одноразово навідував свою тітку, привозив продукти харчування , сезонні речі , здійснював догляд за нею, купував лікарські засоби . За рік до смерті тітки ОСОБА_2 , позивач працював за межами міста і не мав змоги часто навідувати її. Мобільний зв`язок з тіткою був перерваний , в наслідок того , що вона загубила свій мобільний телефон. Про смерть тітки ОСОБА_1 дізнався випадково , коли повернувся до міста. Позивач зазаначив , що після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина , у шлюбі тітка не перебувала , дітей не мала, тому інших спадкоємців крім нього не існує. Рішенням Деснянського районного суду м. Києва , встановлено родинні зв`язки між тіткою ОСОБА_2 та позивачем ОСОБА_1 .. З огляду на те , що в суді вирішувалось питання про встановлення факту родинних зв`язків і це потребувало додаткових процесуальних зусиль , позивач втратив час , та пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини.

Ухвалою суду від 07.02.2020 року відкрито провадження по справі , за правилами загального позовного провадження ,та призначено до розгляду в підготовче засідання.

25.02.2020 року до суду надійшов відзив на позовну заяву від Голови ліквідаціонної комісії Головного територіального управляння юстиції в Харківській області , в якому вони просили слухати справу за їх відсутності, проти позову заперечували , посилаючись на те , що відповідно до постанови КМУ № 870 від 09.10.2019 року , Головне територіальне управління юстиції в Харківській області , пребуває в стані припинення ,та призначено голову ліквідаціонної комісії. Ця позовна заява не містить жодного посилання на дії або бездіяльність Головного територіального управління юстиції в Харківській області, відносно позивача. Більш того , позов взагалі не містить вимог до управління юстиції, тому позовна заява в цій частині не підлягає задоволеню. В зв`язку з тим , що Постановою Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» , при відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини , таким чином вважають що Головне територіальне управління юстиції в Харківській області не є належним відповідачем по даній справі.

Ухвалою суду від 04.03.2020 року витребувано з четвертої Харківської державної нотаріальної контори матеріали спадкової справи.

Ухвалою суду від 27.04.2020 року закрито підготовче провадження , та справу призначено до судового розгляду .

Представник позивача в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву с проханням розглядати справу за його відсутності. Позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив їх задовольнити.

Четверта Харківська міська державна нотаріальна контора подала заяву про розгляд справи за їх відсутності, просила винести рішення на розсуд суду.

Суд, дослідивши наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності, приходить до висновку про відмову в задоволенні позовних вимог з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідного до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно ч.1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Матеріалами справи встановлено, що ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_3 , померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що зроблено відповідний актовий запис № 9011 від 20.06.2017 року Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану ГТУЮ.

Згідно рішення Деснянського районного суду м. Києва , від 20.11.2018 року встановлено факт того , що ОСОБА_1 є племінником ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Як вбачається з копії свідоцтва про смерть НОМЕР_1 , ОСОБА_3 (батько позивача) ІНФОРМАЦІЯ_2 помер , про що зроблений актовий запис № 2725 від 13.12.1999 року Відділом реєстрації смерті м. Києва.

З матеріалів спадкової справи вбачається , що 03.08.2018 року ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_1 , звернувся до сьомої Харківської державної нотаріальної контори з заявою , в якій просив видати свідоцтво про право на спадщину за законом на квартиру АДРЕСА_1 , яка відкрилась після смерті ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до витягу № 52853737 про реєстрацію в Спадковому реєстрі від 03.08.2018 року , було відкрито спадщину після смерті ОСОБА_2 яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Постановою державного нотаріуса від 03.08.2018 року було відмовлено представнику ОСОБА_4 який діє від імені ОСОБА_1 у вчинені нотаріальної дії , оскільки спадкоємець ОСОБА_1 спадщину не прийняв , у встановлений строк заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори не подав , на час відкриття спадщини зі спадкодавцем не проживав та не був зареєстрований. Крім того , ОСОБА_1 не надав доказів , що посвідчують право власності спадкодавиці на спадкове майно. Також нотаріусом було встановлено , що відомості про реєстрацію права власності на квартиру АДРЕСА_1 відсутні.

Відповідно до ч.1 ст. 1221 ЦК України зазначено, що місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Відповідно до ст. 1269 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається особисто.

Ст. 1270 ЦК України встановлені строки для прийняття спадщини, а саме для прийняття спадщини встановлено строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Так часом відкриття спадщини згідно вимог ч.2 ст. 1220 ЦК України є день смерті особи або день з якого вона оголошується померлою.

Відповідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», зазначено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутись до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку, для прийняття спадщини. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно правової позиції викладеної у постанові Верховного Суду від 26.06.2019 р у справі № 565/1145/17, яка в силу ст.263 ЦПК України враховується судом при виборі і застосуванні норм права до спірних правовідносин, поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Крім того зазначено, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви ;

2) ці обставини визнані судом поважними.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Отже, поважними причинами пропуску строку можна вважати, зокрема: тривалу хворобу спадкоємців; велику відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, у тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Позивач в своїй заяві посилається на те , що в зв`язку зі встановленням факту родинних зв`язків яке потербувало значного часу , він пропустив строк на подання заяви про прийняття спадщини , але судом встановлено що , ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , до нотаріальної контори представнк позивача звернувся 03.08.2018 року , тобто через один рік і два з половиною місяці , а рішення Деснянського районного суду м. Києва було ухвалено 20.11.2018 року.

Також позивач вказує на те , що йому стало відомо про смерть ОСОБА_2 після того як він повернувся до міста , але жодних доказів того , що він дійсно не знав про смерть тітки , та був відсутній в м. Харкові протягом року, та доказів того що він фактично мешкає , або постійно працює в м. Києві суду не надано тому суд вважає , ці посилання позивача на поважність пропуску строку для подання заяви на прийняття спадщини , такими , що не належить до поважних причин , пропущення строку на прийняття спадщини.

За приписами ст. ст. 76, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Оскільки доводи позивача не підтверджені належними та допустимими доказами, що додані до позову, тому суд не вбачає підстав для визнання причин пропуску строку для прийняття спадщини поважними і вважає, що в задоволенні позову слід відмовити за недоведеністю позовних вимог.

Крім того , відповідно до правової позиції Верховного Суду у справі № 352/382/18 від 30 квітня 2020 року у позові про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідачами слід зазначати усіх спадкоємців, а у випадку їх відсутності орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини , таким чином суд вважає що Головне територіальне управління юстиції в Харківській області є неналежним відповідачем.

На підставі вищевикладенного і керуючись ст.ст. 4, 76-78, 141, 263, 265, 268 ЦПК України, ст.ст. 1221, 1268,1269, 1270, 1272 ЦК України ,-

В И Р І Ш И В:

В задоволенні позову ОСОБА_1 до Головного територіального управління юстиції в Харківській області, Сьома Харківська державна нотаріальна контора про продовження строку на прийняття спадщини - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, а якщо апеляційну скаргу подано- після закінчення апеляційного провадження.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом 30 днів з дня його проголошення, а у разі його ухвалення за відсутності учасників справи- в той же строк з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга на рішення суду подається у відповідності з п. 15.5 Розділу ХІІІ Перехідні положення ЦПК України до Харківського апеляційного суду через Комінтернівський районний суд м. Харкова протягом 30 (тридцяти) днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Сторони по справі :

Позивач: ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП: НОМЕР_2 , АДРЕСА_2 .

Відповідач: Головне територіальне управління юстиції у Харківській області , адреса : м. Харків вул. Ярослава Мудрого 16.

Відповідач: Сьома Харківська державна нотаріальна контора , адреса : м. Харків , вул. Бібіліка 57.

Повний текст рішення по справі складено 25 травня 2020 року.

Суддя: І. В. Чайка