Справа № 214/2197/20
Провадження № 2/216/2779/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 травня 2020 року місто Кривий Ріг

Дніпропетровської області

Суддя Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Онопченко Ю.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: приватний нотаріус Криворізького нотаріального округу Черник Олександра Петрівна, про визнання спільною власністю подружжя, визначення частки подружжя, визнання права власності на спадкове майно, стягнення витрат на лікування, поховання спадкодавця, -

ВСТАНОВИВ:

13 травня 2020 року з Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області до Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області за підсудністю надійшов цивільний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: приватний нотаріус Криворізького нотаріального округу Черник Олександра Петрівна, про визнання спільною власністю подружжя, визначення частки подружжя, визнання права власності на спадкове майно, стягнення витрат на лікування, поховання спадкодавця.

Також, до матеріалів позовної заяви позивачем додано клопотання про відстрочення від сплати судового збору для проведення судової будівельної експертизи для визначення вартості спадкового майна. Клопотання мотивоване тим, що позивач звернулася до суду з позовом про визнання спільної сумісної власності подружжя та визнання права власності на частину спадкового майна, зокрема домоволодіння АДРЕСА_1 , яке належало на праві власності її покійному чоловіку. Вартість домоволодіння на момент його придбання склала 43618 грн., а витрати на його оновлення склали 143760,96 грн., що значно перевищує початкову його вартість. Крім того, за час тривалого лікування її чоловіка було витрачено значну суму коштів на його лікування, тому вона не може сплатити судовий збір при зверненні до суду з позовом.

Відповідно до вимог ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Аналогічні положення, щодо звільнення від сплати судового збору, закріплено і в ст. 8 Закону України «Про судовий збір» - враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Наведенні у клопотанні обставини щодо неспроможності сплати судового збору позивачем при зверненні до суду за захистом порушеного права, у зв`язку із значними затратами на лікування померлого чоловіка не підтверджуються доказами, які можна вважати такими, що підтверджують її майновий стан.

В рішеннях ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункт 44; та «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64 вказано, що оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища.

Згідно з пунктом 3 частини третьої статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

За правилами пункту 2 частини першої статті 176 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно ціна позову визначається вартістю майна.

Пунктом 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.1995 за №20 «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» роз`яснено, що судам слід мати на увазі, що судовий захист права приватної власності громадян здійснюється шляхом розгляду справ зокрема, за позовами: в) про поділ спільного майна або виділ з нього частки.

Так, у пункті 12 цієї постанови роз`яснено, що в ході вирішення питання про грошові стягнення у справах за позовами про захист права приватної власності на майно, суди мають виходити з того, що вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутністю - за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. При цьому, під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Пунктами 3, 6, 16 постанови Кабінету Міністрів України від 10 вересня 2003 року №1440 «Про затвердження Національного стандарту N1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», визначенні поняття дійсної та ринкової вартості, принципу попиту та пропонування при оцінці майна. За відсутності достовірної інформації про ціни продажу подібного майна ринкова вартість об`єкта оцінки може визначатися на основі інформації про ціни пропонування подібного майна з урахуванням відповідних поправок, які враховують тенденції зміни ціни продажу подібного майна порівняно з ціною їх пропонування.

Таким чином, позивач до проведення судової будівельної експертизи для визначення спадкового майна, повинна сплати попередню суму судового збору, за ринковою вартістю майна.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що в задоволенні клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору слід відмовити.

Згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» установлено прожитковий мінімум для працездатних осіб на 2020 рік у місячному розмірі з 1 січня - 2102 грн.

Згідно з п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду: позовної заяви майнового характеру, яка подана: фізичною особою або фізичною особою-підприємцем складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; позовної заяви не майнового характеру, яка подана фізичною особою складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, у тому числі й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

У зв`язку з наведеним залишення позовної заяви без руху з підстав, передбачених законом, не є порушенням права на справедливий судовий захист.

Керуючись ст.ст. 175, 185 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: приватний нотаріус Криворізького нотаріального округу Черник Олександра Петрівна, про визнання спільною власністю подружжя, визначення частки подружжя, визнання права власності на спадкове майно, стягнення витрат на лікування, поховання спадкодавця залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення вказаних недоліків заяви, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання ухвали.

Роз`яснити позивачу, що уразі невиконання цієї ухвали у встановлений строк, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Суддя Ю.В.Онопченко