справа № 631/1291/19
провадження № 2/631/374/20
У Х В А Л А

про залишення зустрічної позовної заяви без руху

29 травня 2020 року селище міського типу Нова Водолага

Нововодолазький районний суд Харківської області у складі :

головуючого судді Трояновської Т. М.,

за участю секретаря судового засідання М`ячиної Ю. В.,

позивача ОСОБА_1 ,

відповідача ОСОБА_2 ,

представника відповідача адвоката Ходаковського Ю. В.

розглянув у відкритому судовому засіданні у залі судових засідань приміщення Нововодолазького районного суду Харківської області в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання неповнолітніх дітей,

В С Т А Н О В И В:

До Нововодолазького районного суду Харківської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , в якій позивач просить стягнути з відповідача на її користь аліменти на утримання дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 1/3 частки з усіх видів заробітку (доходу), але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно, починаючи із дня пред`явлення позовної заяви і до досягнення дітьми повноліття.

Ухвалою Нововодолазького районного суду Харківської області від 15 січня 2020 року прийнято до розгляду позовну заяву ОСОБА_1 та відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження та надано відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня отримання копії ухвали для надання відзиву на позовну заяву та роз`яснено право звернутися з зустрічним позовом у цей же строк.

Вказану ухвалу суду відповідач ОСОБА_2 отримав особисто 23 січня 2020 року, що підтверджується повідомленням про вручення рекомендованого поштового відправлення за № 159.

05 лютого 2020 року за вхідним № 690/20-вх відповідач, ОСОБА_2 , подав до суду зустрічну позовну заяву до ОСОБА_1 , із залученням до участі у справі в якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Служби у справах дітей Нововодолазької районної державної адміністрації Харківської області, про позбавлення батьківських прав, стягнення аліментів та визначення місця проживання неповнолітніх дітей.

Зі змісту поданої зустрічної позовної заяви вбачається, що ОСОБА_2 просить суд:

- позбавити громадянку ОСОБА_1 батьківських прав щодо неповнолітньої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , малолітньої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , малолітнього ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

- стягнути з громадянки ОСОБА_1 аліменти на користь ОСОБА_2 на утримання дітей: неповнолітньої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , малолітньої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , малолітнього ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у твердій грошовій сумі у розмірі 1500 гривень 00 копійок на кожну дитину щомісячно, з подальшою індексацією, відповідно до закону, до досягнення дітьми повноліття, починаючи з моменту надходження позовної заяви до суду;

- визначити місце проживання дочки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , дочки ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , сина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 разом з батьком ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_1 .

ОСОБА_2 та його представник адвокат Ходаковський Юрій Васильович у судовому засіданні зустрічну позовну заяву підтримали в повному обсязі та просили суд прийняти її до розгляду з первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання неповнолітніх дітей.

У судовому засіданні позивач ОСОБА_1 проти прийняття зустрічної позовної заяви ОСОБА_2 до розгляду з первісним позовом не заперечувала.

При вирішенні питання щодо прийняття зустрічної позовної заяви до провадження, вислухавши думку учасників процесу, проаналізувавши фактичні обставини позову, їх правову кваліфікацію, характер спірних правовідносин та предмет захисту, з`ясовано, що зустрічний позов подано без додержання вимог, викладених у статях 194, 175 - 177 Цивільного процесуального кодексу України.

Так, відповідно до частин 1 та 2 статті 194 Цивільного процесуального кодексу України зустрічна позовна заява подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Статтями 175 та 177 Цивільного процесуального кодексу України визначено вимоги до змісту та форми позовної заяви, документів, що додаються до позовної заяви, обов`язок дотримання яких покладається на позивача.

Відповідно до частини 4 статті 177 Цивільного процесуального кодексу України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Перевіривши матеріали зустрічної позовної заяви, судом встановлено, що позивачем за зустрічним позовом не подано квитанцію про сплату судового збору за подання зустрічного позову до суду.

Як зазначив позивач за зустрічним позовом, він звільнений від сплати судового збору на підставі пунктів 3 та 13 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір» як учасник бойових дій, на підтвердження чого надав копію посвідчення серії НОМЕР_1 , відповідно до якого він має право на пільги, встановлені законодавством України для ветеранів війни - учасників бойових дій.

Відповідно до пункту 13 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Зі змісту статей 5 та 6 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» вбачається, що на учасників бойових дій поширюються положення цього Закону.

Зокрема, статтею 22 зазначеного вище Закону визначено, що ветерани війни та особи, на яких поширюється дія цього Закону, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

При цьому перелік встановлених законодавством пільг учасникам бойових дій визначений статтею 12 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Як зазначила Велика Палата Верховного Суду у постанові від 12 лютого 2020 року у справі № 545/1149/17, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір» суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти, чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Подібну правову позицію щодо застосування та тлумачення пункту 13 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір» також викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09 жовтня 2019 року у справі № 9901/311/19 (провадження № 11-795заі19) та постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 21 березня 2018 року у справі № 490/8128/17 (провадження № К/9901/166/18, К/9901/30220/18). Підстави для відступу від неї Велика Палата Верховного Суду не встановила.

При цьому, зі змісту зустрічної позовної заяви ОСОБА_2 вбачається, що вона стосується позбавлення батьківських прав, стягнення аліментів та визначення місця проживання неповнолітніх дітей та не охоплюється положеннями статті 12 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту», а також іншим чином не стосується соціального і правового статусу позивача за зустрічним позовом саме як учасника бойових дій.

Отже, підстав для звільнення ОСОБА_2 від сплати судового збору за подання зустрічної позовної заяви немає.

Відповідно до пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно абзацу 4 статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» з 1 січня 2020 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 2102 гривень.

Положеннями пункту 2 частини 3 статті 6 Закону України «Про судовий збір» регламентовано, що у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше позовних вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Як вбачається з зустрічної позовної заяви ОСОБА_2 позивач просить суд позбавити громадянку ОСОБА_1 батьківських прав щодо неповнолітньої

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , малолітньої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , малолітнього ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; стягнути з ОСОБА_1 аліменти на користь ОСОБА_2 на утримання: неповнолітньої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , малолітньої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , малолітнього ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у твердій грошовій сумі у розмірі 1500 гривень 00 копійок на кожну дитину щомісячно; визначити місце проживання дочки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , дочки ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , сина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , разом із батьком ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_1 .

Пунктом 3 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі у справах про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів чи зміну способу їх стягнення, а також заявники у разі подання заяви щодо видачі судового наказу про стягнення аліментів.

Таким чином, ОСОБА_2 необхідно сплатити судовий збір за дві вимогу немайнового характеру з наданням суду оригіналу документу про сплату вказаного платежу.

Вищенаведені недоліки зустрічної позовної заяви унеможливлюють її прийняття до провадження.

Частиною 2 статті 194 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що до зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Згідно з частинами 1 та 2 статті 185 Цивільного процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, зустрічна позовна заява ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , із залученням до участі у справі в якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, Службу у справах дітей Нововодолазької районної державної адміністрації Харківської області, про позбавлення батьківських прав, стягнення аліментів та визначення місця проживання неповнолітніх дітей підлягає залишенню без руху з наданням позивачу за зустрічним позовом часу для усунення вказаних недоліків.

На підставі викладеного, керуючись статтями 175, 177, частиною 1 статті 185, статтями 193, 194, 258 260, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суд

У Х В А Л И В:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , із залученням до участі у справі в якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, Служби у справах дітей Нововодолазької районної державної адміністрації Харківської області, про позбавлення батьківських прав, стягнення аліментів та визначення місця проживання неповнолітніх дітей - залишити без руху.

Повідомити про необхідність усунення зазначених недоліків протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач за зустрічним позовом відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 Цивільного процесуального кодексу України, сплатить суму судового збору у повному обсязі, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її постановлення.

Суддя: Т. М. Трояновська