Справа №:755/4401/20
Провадження №: 2/755/2781/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"29" травня 2020 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі головуючої судді Марфіної Н.В. розглянувши в приміщенні суду в м. Києві у порядку спрощеного позовного провадження, без виклику сторін, заяву представника Моторного (транспортного) страхового бюро України із запереченнями проти розгляду справи за позовом ОСОБА_1 до Моторного (транспортного) страхового бюро України, ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди, 3% річних, пені та інфляційного збільшення боргу, за правилами спрощеного позовного провадження, -

у с т а н о в и в:

18.03.2020 року до Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Моторного (транспортного) страхового бюро України, ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди, 3% річних, пені та інфляційного збільшення боргу.

Ухвалою суду від 24.03.2020 року відкрито провадження у справі, призначено проведення розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, без повідомлення сторін, роз`яснено учасникам справи порядок подання заяв по суті справи та наслідки їх неподання.

13.05.2020 року до суду разом із відзивом на позовну заяву надійшла заява представника МТСБУ із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, у якій заявник просить продовжити строк для прийняття заперечень проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін та призначити справу в підготовче засідання з викликом сторін, а також продовжити строк для подання відзиву на позов, як пропущений з поважних причин.

Вимоги заяви мотивовано тим, що з 12.03.2020 року в України запроваджено карантин, а у м. Києві не працює громадський транспорт, що унеможливлює своєчасне отримання будь-яких документів від суду та інших установ, які направляються поштовим зв`язком. Тільки 29.04.2020 року представник отримала від МТСБУ справу за вказаним позовом, і поскільки для підготовки відзиву потрібен був час, це потягло порушення строків на подання відзиву та заперечень проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження. Враховуючи, що в даній справі спір виник щодо розміру сплаченого страхового відшкодування, виникає необхідність у запрошенні спеціалістів у судове засідання для усунення розбіжностей, які виникли між двома висновками та можливого призначення по справі автотоварознавчої експертизи.

Вивчивши заявлене клопотання та матеріали справи суд приходить до наступного висновку.

Як вбачається з матеріалів справи, провадження у справі відкрито 24.03.2020 року, тобто під час дії карантину.

Відповідно до п. 3 Розділу 12 «Прикінцеві положення» ЦПК України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

При цьому, КЦС ВС надав судам методичну інформацію щодо спірних питань застосування законодавства про продовження процесуальних строків під час дії карантину, за змістом якої, Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих та забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби» визначено, що процесуальні строки у визначених ним випадках не зупиняються, не поновлюються, а автоматично продовжуються. На період дії карантину зупиняється обчислення процесуальних строків.

Отже, згідно із зазначеним Законом відзив відповідача на позовну заяву та заперечення проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження подані вчасно і відповідно представник міг не подавати заяви про поновлення «пропущеного» строку.

Враховуючи викладені обставини судом долучено до матеріалів справи відзив відповідача на позовну заяву для його врахування при розгляді справи, а заперечення представника відповідача проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження підлягають розгляду судом по суті.

Вивчивши заперечення представника відповідача проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, суд приходить до висновку про те, що відповідні заперечення не підлягають до задоволення, з огляду на наступне.

Відповідно до положень ст. 19 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження. Спрощене позовне провадження призначене для розгляду: 1) малозначних справ; 2) справ, що виникають з трудових відносин; 3) справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд; 4) справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні. Умови, за яких суд має право розглядати вимоги про стягнення грошових сум у наказному провадженні, а справи - у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом. Для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) справи про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); 4) справи про розірвання шлюбу; 5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, чинним процесуальним законодавством України визначено, що справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб - є малозначними.

За змістом ч. 9 ст. 19 ЦПК України, для цілей цього Кодексу розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб вираховується станом на 1 січня календарного року, в якому подається відповідна заява або скарга, вчиняється процесуальна дія чи ухвалюється судове рішення.

Позовна заява була подана до Дніпровського районного суду м. Києва 18.03.2020 року. Прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01.01.2020 року був визначений у розмірі 2012,00 грн.

Таким чином, сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить - 201200,00 грн., а справи з ціною позову менше вказаної суми є малозначними.

За змістом ст. 274 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин; 3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд.

Згідно ст. 277 ЦПК України, питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі. Якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням. Якщо відповідач не подасть у встановлений судом строк такі заперечення, він має право ініціювати перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження лише у випадку, якщо доведе, що пропустив строк з поважних причин. Якщо суд вирішив розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження, але в подальшому постановив ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, розгляд справи починається зі стадії відкриття провадження у справі. У такому випадку повернення до розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження не допускається. Частини друга - шоста цієї статті не застосовуються, якщо відповідно до цього Кодексу справа підлягає розгляду тільки в порядку спрощеного провадження.

З аналізу наведених норм чинного законодавства України вбачається, що для розгляду спорів, які згідно положень цивільного процесуального законодавства є малозначними, тобто малозначність встановлена законом, а не визнана судом з урахуванням положень ч.ч. 2, 3 ст. 274 ЦПК України, передбачений розгляд справи лише за правилами спрощеного позовного провадження.

Оскільки ціна позову у справі про відшкодування шкоди становить 56994,91 грн., і на такий спір не розповсюджуються положення ч. 4 ст. 274 ЦПК України, така справа є малозначною у відповідності до вимог закону, а тому має розглядатись лише за правилами спрощеного позовного провадження, і за таких умов відсутні правові підстави для задоволення клопотання представника відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Крім того, слід зазначити, що спрощене провадження, як і загальне позовне провадження спрямовані на всебічний, повний та об`єктивний розгляд справи з дослідженням всіх наданих сторонами доказів, вивченням всіх заяв сторін по суті справи, тобто спрощене провадження не є провадженням в якому розглядаються безспірні вимоги. Отже, відповідач не позбавлений можливості викласти свої доводи, аргументи, міркування, заперечення у письмових заявах по суті справи, не позбавлений можливості надавати суду свої докази на спростування вимог позивача у строки визначені судом або законом, та в повній мірі користується правами, передбаченими ЦПК України. Усі наявні у відповідача докази на спростування вимог позивача, безперешкодно можуть бути надані ним суду в межах розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Також безпідставними є посилання представника МТСБУ про те, що в межах розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження неможливо призначити проведення судової експертизи або запросити спеціалістів для усунення розбіжностей у звітах про оцінку матеріального збитку. В даному випадку такі процесуальні дії цілком можуть бути здійснені в межах розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 19, 274, 277, 353-355, п. 3 Розділу 12 «Прикінцеві положення» ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Заяву представника Моторного (транспортного) страхового бюро України із запереченнями проти розгляду справи за позовом ОСОБА_1 до Моторного (транспортного) страхового бюро України, ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди, 3% річних, пені та інфляційного збільшення боргу, за правилами спрощеного позовного провадження - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя -