Справа № 175/1331/20
Провадження № 2-о/206/546/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.05.2020 суддя Самарського районного суду м. Дніпропетровська Маштак К.С., перевіривши матеріали заяви ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 , зацікавлена особа: Слобожанська селищна об`єднана територіальна громада Дніпровського району Дніпропетровської області в особі Слобожанської селищної ради про визнання особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна, -

ВСТАНОВИВ:

17.04.2020 до Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області надійшла дана заява, яка була передана за підсудністю до Самарського районного суду м. Дніпропетровська. 15.05.2020 матеріали заяви надійшли до Самарського районного суду м. Дніпропетровська.

У відповідності до частини 3 статті 294 ЦПК України, справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Отже, вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суддя повинен перевірити відповідність вимог, з якими заявник звертається до суду, а також дотримання заявником норм, передбачених ст. ст. 295-297 ЦПК України.

Заявник звернувся до суду з даною заявою. Мотивами для звернення слугувало те, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 є племінецею ОСОБА_1 . ОСОБА_2 має другу групу інвалідності за психічним захворюванням, має хронічне психічне захворювання, регулярно знаходиться на стаціонарному лікуванні в КП «ДБКЛПД» ДОР. В зв`язку із чим, заявник просила визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 недієздатною, встановити над нею опіку та призначити ОСОБА_1 її опікуном.

Так, ч. 2 ст. 4 ЦПК України передбачає, що у випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах.

Одним із таких випадків є звернення з заявою про визнання фізичної особи недієздатною.

Так, ч. 3 ст. 296 ЦПК України передбачено, що заяву про визнання фізичної особи недієздатною може бути подано членами її сім`ї, близькими родичами, незалежно від їх спільного проживання, органом опіки та піклування, закладом з надання психіатричної допомоги.

Поняття «члени сім`ї» міститься в ч. 2 ст. 3 СК України, відповідно до якої сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки.

Статтею 9 СК України встановлено коло осіб - подружжя, батьки дитини, батьки та діти, інші члени сім`ї та родичі, сімейні відносини між якими регулюються Сімейним кодексом України.

До членів сім`ї та близьких родичів ЦПК України відносить: чоловіка, дружину, батька, мати, вітчима, мачуху, сина, дочку, пасинка, падчерку, брата, сестру, діда, бабу, внука, внучку, усиновлювача чи усиновленого, опікуна чи піклувальника, особу, над якою встановлено опіку чи піклування, члена сім`ї або близького родича цих осіб (ч. 1 ст. 71 ЦПК України).

Додатково слід зазначити, що термін «близькі родичі та члени сім`ї» визначено також у КПК України, а саме у п. 1 ч. 1 ст. 3, де такими особами вважаються чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, рідний брат, рідна сестра, дід, баба, прадід, прабаба, внук, внучка, правнук, правнучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, яка перебуває під опікою або піклуванням, а також особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом і мають взаємні права та обов`язки, у тому числі особи, які спільно проживають, але не перебувають у шлюбі.

Таким чином, закон встановлює вичерпний перелік осіб, які можуть вважатись членами сім`ї та близькими родичами, серед якого особа, яка за ступенем споріднення вважається тіткою - відсутня.

На підтвердження вказаного вище висновку, ч. 4 ст. 2 СК України передбачає, що Сімейний кодекс України не регулює сімейні відносини між двоюрідними братами та сестрами, тіткою, дядьком та племінницею, племінником і між іншими родичами за походженням.

Зі змісту заяви вбачається, що ОСОБА_1 з огляду на вимоги статей 3, 9 СК України не є членом сім`ї ОСОБА_2 , а тому не має права звертатися до суду з заявою про визнання останньої недієздатною.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у складі постійної колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду в своїй ухвалі від 21.01.2019 по справі № 206/5156/18.

Крім того, до заяви не додано документ, що підтверджує, що ОСОБА_1 є тіткою ОСОБА_2 .

Враховуючи вищевикладене, суддя вважає, що заявник ОСОБА_1 та ОСОБА_2 можливо є родичами за походженнями, але не відносяться до близьких родичів.

Таким чином, ОСОБА_1 не відноситься до категорії осіб, яким за законом надане право звертатись до суду з заявою про визнання особи недієздатною.

В той же час, п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України визначено, що заява повертається у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Враховуючи, що заявник не відноситься до кола осіб, яким законом надано право на звернення до суду в інтересах інших осіб, суддя приходить до обґрунтованого висновку про необхідність повернути таку заяву заявнику, оскільки заяву підписано особою, яка не має права її підписувати.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 2, 3, 9 СК України, ст. ст. 4, 185, 264, 295-297, 353 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 , зацікавлена особа: Слобожанська селищна об`єднана територіальна громада Дніпровського району Дніпропетровської області в особі Слобожанської селищної ради про визнання особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна - повернути заявнику.

Копію заяви залишити в суді.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання до Дніпровського апеляційного суду через суд першої інстанції, що відповідає приписам пункту 15, підпункту 15.5 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги, ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя К.С. Маштак