Справа № 643/7882/20
Провадження № 2-з/643/73/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.05.2020

25 травня 2020 року м. Харків

Суддя Московського районного суду м. Харкова розглянувши заяву ОСОБА_1 , зацікавлені особи: ОСОБА_2 , Харківський апеляційний суд, Національне агентство з питань запобігання корупції, Центр адміністративних послуг Харківської міської ради про забезпечення позову,

в с т а н о в и в:

Заявник звернувся до суду з вищевказаною заявою та з урахуванням уточнень, просить вжити заходи забезпечення позову, шляхом заборони операторам інтернет послуг ПрАТ «Київстар», ТОВ «Воля кабель», ТОВ «Макснет», групі компаній під торговою маркою « ІНФОРМАЦІЯ_1 » надання телекомунікаційних послуг мешканцям квартир АДРЕСА_1 АДРЕСА_2 ; заборони ГУ НП в Харківській області та УСБУ в Харківській області використання спеціальних технічних засобів негласного отримання інформації в будинку заявника та сусідніх будинках і зобов`язати їх вилучити у ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 спеціальні технічні засоби негласного отримання інформації; заборони Центру адміністративних послуг Харківської міської ради реєстрацію права власності на квартиру АДРЕСА_3 .

В обґрунтування заяви вказав, що у провадженні Московського районного суду м. Харкова перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири. На теперішній час заявником отримано відомості про експлуатацію його сусідами кв. АДРЕСА_4 якихось радіоелектронних пристроїв, можливо спеціальних технічних засобів негласного отримання інформації, та що різке погіршення здоров`я заявника спричинено навмисними діями сусідів, які проживають у АДРЕСА_5 . АДРЕСА_6 , або сусідніх будинків №№ 62,62-А, АДРЕСА_7 ,62Р. У будинку заявника та у сусідніх будинках №№ 195,195-Г,191,191-А по АДРЕСА_8 експлуатуються радіоелектронні засоби або спеціальні технічні засоби негласного отримання інформації. В результаті неодноразових вимірів електромагнітних полів, у квартирі заявника виявлено електромагнітні поля щільністю потоку енергії 0,3 мкВт/см2. Дією електромагнітних полів заявнику щодня заподіюється шкода здоров`ю, фізичний біль, тощо. Окрім того, сусідами заявника ОСОБА_7 у останнього було викрадено телефон, який також міг бути використаний сторонньою особою з метою фальсифікації оперативно-розшукових заходів стосовно інших осіб. На думку заявника, такими діями ОСОБА_7 намагаються створити перешкоди його участі у розгляді вказаного вище позову. З огляду на викладене, заявник вважає, що є необхідність вжиття заходів забезпечення позову.

Суд, вивчивши матеріали справи, доводи заяви, приходить до такого.

У провадження Московського районного суду м. Харкова надійшла цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири.

21.05.2020 позивач звернувся до суду із заявою про забезпечення вказаного вище позову, шляхом заборони операторам інтернет послуг ПрАТ «Київстар», ТОВ «Воля кабель», ТОВ «Макснет», групі компаній під торговою маркою « ІНФОРМАЦІЯ_1 » надання телекомунікаційних послуг мешканцям квартир АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 ; заборони ГУ НП в Харківській області та УСБУ в Харківській області використання спеціальних технічних засобів негласного отримання інформації в будинку заявника та сусідніх будинках і зобов`язати їх вилучити у ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 спеціальні технічні засоби негласного отримання інформації.

Відповідно до ст. 149 Цивільного процесуального кодексу України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно ч. 1 ст. 153 Цивільного процесуального кодексу України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

Відповідно до п. 4 Постанови Пленуму ВСУ № 9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Так, з матеріалів справи дійсно вбачається спір про право між сторонами, але позивачем не зазначено жодних ризиків та не надано належних доказів того, що існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду.

Більш того, захід забезпечення позову, про застосування якого просить заявник, не має відповідності позову, який подано ним до відповідача ОСОБА_2 про визнання договору купівлі-продажу квартири недійсним.

Вищевикладене, позбавляє суд дійти висновку про необхідність достатньо обґрунтованого припущення, що невжиття заходів забезпечення позову в майбутньому може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

На підставі викладеного, суд вважає заяву необґрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 149-153, 260 Цивільного процесуального кодексу України, суд,

п о с т а н о в и в:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 , зацікавлені особи: ОСОБА_2 , Харківський апеляційний суд, Національне агентство з питань запобігання корупції, Центр адміністративних послуг Харківської міської ради про забезпечення позову - відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.О. Сугачова