Справа № 755/164/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"26" травня 2020 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі головуючої судді - Гаврилової О.В., розглянувши цивільну справу за позовною заявою Житлово-будівельного кооперативу «Академічний -12» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості по внескам на управління багатоквартирним будинком,

в с т а н о в и в:

До Дніпровського районного суду м. Києва звернулась представник ЖБК «Академічний -12» - Горнович Л.І. з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості по внескам на управління багатоквартирним будинком.

Згідно заявлених вимог, представник позивача просить суд стягнути з ОСОБА_1 на користь позивача заборгованість по внескам на управління багатоквартирним будинком в сумі 3 758,75 грн, інфляційні втрати - 411,78 грн, 3% річних - 112,36 грн та судові витрати.

Вимоги позову обґрунтовані тим, що ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 . ЖБК «Академічний -12» виконує належним чином свої обов`язки, проте відповідач протягом тривалого часу ухиляється від виконання своїх обов`язків по сплаті внесків на управління багатоквартирним будинком. У зв`язку з цим, станом

на 01 жовтня 2019 року у відповідача перед позивачем виникла заборгованість у розмірі 3 758,75 грн. Посилаючись на ст. 625 ЦК України, позивачем нараховано інфляційні втрати в розмірі 411,78 грн та 3% річних у розмірі 112,36 грн.

Ухвалою Дніпровського районного суду м.Києва від 14 січня 2020 року відкрито провадження в даній цивільній справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

17 лютого 2020 року від відповідача ОСОБА_1 до суду надійшов відзив на позовну заяву.

24 лютого 2020 представник ЖБК «Академічний -12» - Горнович Л.І. подала до суду відповідь на відзив.

10 березня 2020 року від відповідача ОСОБА_1 до суду надійшли заперечення на відповідь на відзив.

13 травня 2020 року представник ЖБК «Академічний -12» - Горнович Л.І. подала до суду заяву про зменшення позовних вимог.

25 травня 2020 року від представника ЖБК «Академічний -12» - Горнович Л.І. надійшла заява про відкликання заяви про зменшення позовних вимог, в якій просила її не розглядати.

Того ж дня, від представника ЖБК «Академічний -12» - Горнович Л.І. надійшла заява, в якій посилаючись на сплату відповідачем заборгованості по внескам на утримання багатоквартирного будинку в січні 2020 року, просила закрити провадження та вирішити питання щодо розподілу судових витрат.

Згідно вимог ч.13 ст.7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Положеннями ст.174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи.

У відповідності до ч.8 ст.279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться.

Відповідно до ч.3 ст.211 ЦПК України, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Відповідно до ч. 2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Таким чином, суд, вивчивши клопотання представника позивача, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.

Зі змісту статті 4 ЦПК України вбачається, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відтак зазначена норма визначає об`єктом захисту порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес.

Відповідно до принципу диспозитивності цивільного процесу сторони у справі на власний розсуд розпоряджаються наданими їм законом правами щодо предмета спору (частина 3 статті 13 ЦПК України), а суд на засадах змагальності сторін, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, може лише сприяти учасникам судового процесу в реалізації таких прав, ураховуючи при цьому засади (принципи) верховенства права, рівності учасників процесу перед законом та судом.

За змістом положень пункту 2 частини першої статті 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо відсутній предмет спору.

Необхідність запровадження такого правила обумовлена тим, що відповідно до статті 124 Конституції України юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір.

Пороте поняття «юридичного спору» має тлумачитися широко, виходячи з підходу Європейського суду з прав людини до тлумачення поняття «спір про право» (пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод). Зокрема, Європейський суд з прав людини зазначає, що відповідно до духу Конвенції поняття «спору про право» має розглядатися не суто технічно, йому слід надавати сутнісного, а не формального значення.

Відповідно до частин першої та другої статті 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданнями цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Позов у цивільному процесі - це письмово оформлена і адресована суду письмова вимога, що складається з вимоги процесуального характеру та вимоги матеріального характеру (захистити невизнане, оспорюване чи порушене право). А предмет позову - це матеріальний зміст цієї вимоги.

Таким чином, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняте судове рішення. Цей матеріальний зміст позовних вимог позивача, проявляється в матеріально-правовій заінтересованості - отримати певне матеріальне благо.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

З урахуванням наведеного, відсутність предмету спору унеможливлює вирішення справи по суті незалежно від обґрунтованості позову, а відповідно і здійснення ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів осіб.

Прикладами відсутності предмета спору можуть бути дії сторін, чи настання обставин, якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань або самими сторонами врегульовано спірні питання.

Відповідно до п. 2 ч.1 ст.255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо відсутній предмет спору.

Враховуючи предмет позову та суб`єктний склад учасників справи, суд приходить до висновку про наявність підстав для закриття провадження у справі, оскільки заборгованість по внескам на управління багатоквартирним будинком, яка виникла станом на 01 жовтня

2019 року сплачена відповідачем, що свідчать про відсутність предмета спору та дає підстави для застосування положень п. 2 ч.1 ст.255 ЦПК України.

Згідно ч.2 ст. 255 ЦПК України про закриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, а також вирішує питання про розподіл між сторонами судових витрат, повернення судового збору з державного бюджету.

Відповідно до змісту ч.2 ст.256 ЦПК України, у разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається.

Крім того, п. 5 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що у разі закриття (припинення) провадження у справі (крім випадків, якщо провадження у справі закрито, у зв`язку з відмовою позивача від позову і така відмова визнана судом), у тому числі в апеляційній та касаційній інстанціях сплачена сума судового збору повертається особі, яка його сплатила.

Зважаючи на те, що провадження у справі закривається, у зв`язку з відсутністю предмета спору, позивачу слід повернути з державного бюджету сплачений судовий збір в сумі

1921,00 грн.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 255, 256, 258, 260, 354 ЦПК України, Законом України «Про судовий збір», суд

п о с т а н о в и в:

Закрити провадження у цивільній справі за позовом Житлово-будівельного кооперативу «Академічний -12» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості по внескам на управління багатоквартирним будинком, у зв`язку з відсутністю предмета спору.

Повернути Житлово-будівельного кооперативу «Академічний -12» з державного бюджету судовий збір в сумі 1921,00 грн, який сплачено на підставі платіжного доручення №22 від 24 грудня 20199 року на рахунок №UA6026005, код отримувача №38012871, отримувач УК в Дніпровському районі.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому повної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

У відповідності до п.п. 15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а саме Дніпровський районний суд м. Києва.

Суддя: