Справа № 526/2544/19
Провадження № 2/526/101/2020
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 травня 2020 року Гадяцький районний суд Полтавської області в складі:

головуючої судді Максименко Л.В.

секретаря судового засідання Павленко Т.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в м. Гадяч цивільну справу № 526/2544/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Гадяцький РВ ДРАЦС Північно - Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми) про встановлення батьківства,

з участю позивача ОСОБА_1

в с т а н о в и в:

27 листопада 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про встановлення батьківства.

09 січня 2020 року провадження у зазначеній справі відкрито.

22 січня 2020 року ухвалами суду призначено судово-медичну експертизу генетичної ідентифікації та замінено первісну третю особу: Гадяцький РВ ДРАЦС Головного територіального управління юстиції у Полтавської області на належну третю особу: Гадяцький РВ ДРАЦС Північно - Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми). Провадження по справі зупинено.

Ухвалою суду від 23 квітня 2020 року поновлено провадження у справі.

Ухвалою суду від 8 травня 2020 року закрито підготовче засідання, справу призначено до судового розгляду.

ОСОБА_1 в судовому засіданні позов підтримала, суду пояснила, що зустрічалася з ОСОБА_2 у 2015 та 2016 роках, згодом завагітніла та народила сина, однак ОСОБА_2 відмовився брати участь в утриманні та вихованні сина, а також визнавати своє батьківство, тому просила визнати ОСОБА_2 батьком ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та зобов`язати Гадяцький РВ ДРАЦС Північно - Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми) внести зміни до актового запису про народження ОСОБА_3 .

ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, направив до суду заяву в якій визнав позов та просив провести розгляд справи без його участі.

Гадяцький РВ ДРАЦС Північно - Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми) звернувся до суду з заявою про розгляд справи без участі представника, проти заявлених вимог заявника не заперечують.

Судом встановлено, що ОСОБА_3 народився ІНФОРМАЦІЯ_2 в м. Гадяч, в графі батьки записано: батько - ОСОБА_4 , мати - ОСОБА_1 .

Відомості про батька дитини до актового запису № 17 від 10 жовтня 2016 року складеного виконавчим комітетом Веприцької сільської ради Гадяцького району внесені за правилами ч.1 ст.135 СК України.

За висновком експерта №103-31-2020 від 3 квітня 2020 року за результатами проведення судово-медичної експертизи генетичної ідентифікації молекулярно- генетичним дослідження встановлено вірогідність підтвердження біологічного батьківства ОСОБА_2 відносно ОСОБА_3 складає величину не менш ніж 99,99%.

Згідно із ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ст. 125 СК України, якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від батька визначається за заявою матері та батька дитини, за рішенням суду.

Згідно зі ст. 128 СК України за відсутності заяви, право на подання якої встановлено статтею 126 СК України, батьківство щодо дитини може бути визнане за рішенням суду. Законодавством визначено перелік осіб, які вправі звернутися з позовом про визнання батьківства. Зокрема, позов про визнання батьківства може бути пред`явлений матір`ю, опікуном, піклувальником дитини, особою, яка утримує та виховує дитину, а також самою дитиною, яка досягла повноліття. Позов про визнання батьківства може бути пред`явлений особою, яка вважає себе батьком дитини.

Пунктом 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15.05.2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» визначено, що справи про визнання батьківства суд розглядає у позовному провадженні, у таких справах позови осіб, зазначених у ч. 3 ст. 128 СК приймаються до судового розгляду, якщо, зокрема дитина народжена матір`ю, яка не перебуває у шлюбі, немає спільної заяви батьків, заяви батька або рішення суду і запис про батька дитини в Книзі реєстрації народжень учинено за прізвищем матері, а ім`я та по батькові дитини записано за вказівкою матері.

Відповідно до роз`яснень п. 9 Постанови, рішення щодо визнання батьківства (материнства) має ґрунтуватися на всебічно перевірених судом даних, що підтверджують або спростовують заявлені вимоги чи заперечення проти них, а його резолютивна частина - містити всі відомості, необхідні для реєстрації батьківства (материнства) в органах РАЦС (прізвище, ім`я та по батькові матері й батька, число, місяць і рік їх народження, громадянство, а також номер актового запису про народження дитини, коли та яким органом його вчинено).

Згідно до ч. 1 ст. 129 СК України, особа, яка вважає себе батьком дитини, народженої жінкою, яка в момент зачаття або народження дитини перебувала у шлюбі з іншим чоловіком, має право пред`явити до її чоловіка, якщо він записаний батьком дитини, позов про визнання батьківства.

Відповідно до ч. 1 ст. 138 СК України жінка, яка народила дитину у шлюбі, має право оспорити батьківство свого чоловіка, пред`явивши позов про виключення запису про нього як про батька дитини з актового запису про народження дитини і така вимога матері відповідно до ч. 2 цієї статті може бути задоволена лише у разі подання іншою особою заяви про своє батьківство.

Питання щодо походження дитини суд вирішує на підставі будь-яких доказів про це. Висновки експертизи, у тому числі судово-генетичної, необхідно оцінювати з урахуванням положень ЦПК, згідно з якими жоден доказ не має для суду наперед установленого значення, він оцінює докази в їх сукупності, а результати оцінки відображає в рішенні з наведенням мотивів їх прийняття чи відхилення.

Отже, сімейне законодавство України не визначає будь-яких особливостей щодо предмета доказування у даній категорії справ. Доказами у такій справі можуть бути будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, а також інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, показань свідків, письмових або речових доказів, висновків експертів. Тобто при вирішенні спору про визнання батьківства мають враховуватись усі передбачені законом докази в їх сукупності. Керуючись цим загальним правилом, встановлення батьківства на підставі ст. 128 СК України можливо за наявності належних і обґрунтованих доказів (відомостей), які засвідчують походження дитини від певної особи.

Підставою для категоричного висновку для визнання батьківства в судовому порядку може бути результат судово-генетичної експертизи.

Європейський суд з прав людини, рішення якого є джерелом права згідно із статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», зауважив, що «на сьогодні ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини; його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства» (Калачова проти Російської Федерації № 3451/05, § 34, від 07 травня 2009 року).

Відповідно висновку експерта відділення судово-медичної генетичної ідентифікації судово-медичного лабораторного відділу Київської міської клінічного бюро судово-медичної експертизи № 103-31-2020 від 03 квітня 2020 року вірогідність підтвердження біологічного батьківства ОСОБА_2 відносно ОСОБА_2 складає величину не менш ніж 99,9%. Таким чином, згідно Hummel K at all «Biostatistische Abstammugsbegutachung mit blutgruppen befunden» Stuttgart, 1971, біологічне батьківство ОСОБА_2 відносно ОСОБА_3 практично доведено.

Будь-яких доказів на спростування доводів позивача та на спростування висновку судово-медичної експертизи генетичної ідентифікації на батьківство від 03 квітня 2020 суду не надано.

Відповідно до п. п. 20 п. 1 Розділу ІІІ Правил реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18 жовтня 2000 року №52/2 з відповідними змінами, при вирішенні судом спорів про визнання батьківства, материнства, оспорювання батьківства чи материнства, встановлення фактів батьківства та материнства зміни до актових записів про народження вносяться відповідно до законодавства, яке регулює порядок внесення змін до актових записів цивільного стану.

Відповідно до п.2.13.1 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, які затверджено наказом Міністерства юстиції України 12.01.2011 96/5 та зареєстровано в Міністерстві юстиції України 14 січня 2011 р. за N 55/18793, рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану, є підставою для внесення відповідних змін до актового запису.

За положеннями ст. 134 СК України на підставі заяви осіб, зазначених у статтях 126, 127 СК України або рішення суду орган державної реєстрації актів цивільного стану вносить відповідні зміни до Книги реєстрації народжень та видає нове Свідоцтво про народження.

Суд встановив, що по справі зібрано достатньо доказів, які підтверджують біологічне батьківство ОСОБА_2 щодо малолітнього ОСОБА_3 , тому в інтересах дитини позов підлягає задоволенню, а також підлягають задоволенню вимоги щодо внесення відповідних змін до актового запису про народження дитини.

Керуючись ст.ст. 128, 135 Сімейного Кодексу України, ст. ст. 12, 81, 141, 263-265, 268, 273, п.3 розділу ХІІ Прикінцеві положення ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в:

позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Гадяцький РВ ДРАЦС Північно - Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми) про встановлення батьківства - задовольнити.

Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , громадянина України, уродженця та жителя села Пирятинщина Гадяцького району Полтавської області батьком ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Веприк Гадяцького району Полтавської області.

Зобов`язати Гадяцький РВ ДРАЦС Північно - Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми) внести зміни до актового запису про народження ОСОБА_3 № 17 від 10 жовтня 2016 року складеного виконавчим комітетом Веприцької сільської ради Гадяцького району щодо відомостей про батька, де в розділі «відомості про батька» в графах «Прізвище, Ім`я, По батькові» замість запису « ОСОБА_4 » змінити запис на « ОСОБА_2 », в графі «дата народження» внести запис « ІНФОРМАЦІЯ_4 », в графі «Громадянство» внести запис «громадянин України», розділ «місце проживання» доповнити записом « АДРЕСА_1 ». Змінити підставу внесення відомостей про батька, вказавши дане рішення суду.

Стягти з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати у вигляді судового збору в сумі 768,40 грн. та витрати за проведення експертизи в сумі 6620,70 грн.

Рішення може бути оскаржене до Полтавського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення. Вказаний строк продовжується на строк дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширення коронавірусної хвороби (COVID-19).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повне найменування сторін:

Позивач - ОСОБА_1 , місце проживання - АДРЕСА_2, реєстраційний номер облікової картки платника податку - НОМЕР_1 .

Відповідач - ОСОБА_2 , місце реєстрації - АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податку - НОМЕР_2 .

Третя особа - Гадяцький РВ ДРАЦС Північно - Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми), місце знаходження - вул. Полтавська, 13 м. Гадяч.

Повний текст рішення суду складено 25 травня 2010 року.

Головуюча: Л. В. Максименко