Провадження № 2-н/761/256/2020
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 травня 2020 року суддя Шевченківського районного суду міста Києва Савицький О.А., вивчаючи матеріали заяви ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю «Деревообробний комбінат «Робін» нарахованої, але не виплаченої заробітної плати,

ВСТАНОВИВ:

22.05.2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про видачу судового наказу про стягнення з ТОВ «Деревообробний комбінат «Робін» нарахованої, але не виплаченої заробітної плати.

Заява про видачу судового наказу подається до суду першої інстанції за загальними правилами підсудності, встановленими цим Кодексом (ст. 162 ЦПК України).

Відповідно ч.3 ст.19 ЦПК України наказне провадження призначене для розгляду справ за заявами про стягнення грошових сум незначного розміру, щодо яких відсутній спір або про його наявність заявнику невідомо.

В першу чергу слід зазначити, що відповідно п.5 ч.2 ст.163 ЦПК України у заяві повинно бути зазначено перелік доказів, якими заявник обґрунтовує обставини, на яких ґрунтуються його вимоги.

Крім того, пунктом 4 ч.3 ст.163 ЦПК України вказано, що до заяви про видачу судового наказу додаються: інші документи або їх копії, що підтверджують обставини, якими заявник обґрунтовує свої вимоги.

Так, заявник просить суд стягнути з ТОВ «Деревообробний комбінат «Робін» заборгованість по заробітній платі за січень та лютий 2020 р. в сумі 10 676,40 грн.

У той же час, заявник додає до заяви про видачу судового наказу довідку про доходи ОСОБА_1 за період з 01.09.2019 р. по 28.02.2020 р. з якої вбачається, що за січень місяць заявнику нарахована заробітна плата в сумі 3 874,50 грн., при цьому, у виписці з банківського рахунку заявника зазначено, що 29.01.2020 року ТОВ «Деревообробний комбінат «Робін» нарахував заробітну плату в сумі 3 380,20 грн.

Таким чином, враховуючи вищевикладене існує розбіжність між зазначеною сумою в прохальній частині заяви про видачу судового наказу і сумою, яка виходить з довідки про доходи та виписки з банківського рахунку заявника.

Варто вказати, що відповідно до роз`яснень, викладених в п.12 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження» від 23 грудня 2011 року № 14, до заяви про стягнення нарахованої, але не виплаченої працівникові суми заробітної плати, має бути додано докази перебування заявника у трудових відносинах із боржником, а підтвердженням суми, яка стягується, може бути будь-який належно оформлений документ, що вказує на розмір нарахованої заробітної плати та компенсації за порушення строків її виплати, зокрема, довідка бухгалтерії боржника, розрахунковий лист чи копія платіжної відомості тощо. Не допускається розгляд вимог про стягнення заробітної плати у разі наявності спору щодо розміру заборгованості чи права на її отримання. При цьому частиною другою статті 233 Кодексу законів про працю України визначено, що працівник має право звернутися до суду з вимогою про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.

В свою чергу, згідно п.1 ч.1 ст. 165 ЦПК України суддя відмовляє у видачі судового наказу, якщо: заява подана з порушеннями вимог статті 163 цього Кодексу.

Отже, із поданої заяви та доданих до неї доказів не вбачається виникнення у заявника безпірного права грошової вимоги саме на ту суму, яка вказана у заяві про видачу судового наказу.

Керуючись ст.ст. 19, 163, 165, 166, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

Відмовити ОСОБА_1 у видачі судового наказу щодо стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю «Деревообробний комбінат «Робін» нарахованої, але не виплаченої заробітної плати.

Роз`яснити заявнику, що відмова у видачі судового наказу з підстав, передбачених пунктами 1, 2, 8, 9 частини першої статті 165 цього Цивільного процесуального кодексу України, не є перешкодою для повторного звернення з такою самою заявою в порядку, встановленому цим розділом, після усунення її недоліків.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду через Шевченківський районний суд м.Києва.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення зазначених вище строків, або після перегляду ухвали в апеляційному порядку, якщо її не скасовано.

Відповідно до пункту 3 Розділу ХІІ ЦПК України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), зазначені вище процесуальні строки продовжуються на строк дії такого карантину.

Суддя: