Троїцький районний суд Луганської області
Справа № 433/508/20
Провадження № 2/433/405/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.05.2020 рокуТроїцький районний суд Луганської області

в складі: головуючого - судді Суського О.І.,

за участю секретаря судового засідання - Кіян А.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в смт.Троїцьке цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на спадкове майно, -

В С Т А Н О В И В :

До Троїцького районного суду Луганської області надійшов вищезазначений позов, в обґрунтування якого зазначено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача ОСОБА_3 . ОСОБА_2 доводиться матір`ю позивачу та дружиною померлому ОСОБА_3 . Після смерті ОСОБА_3 залишилася спадщина у вигляді Ѕ частини житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами, що розташований в АДРЕСА_1 . Оригінал правовстановлюючого документу на домоволодіння на даний час втрачено. Крім того, мати позивача ОСОБА_2 , дружина спадкодавця, від прийняття спадщини після смерті свого чоловіка ОСОБА_3 відмовилася на користь позивача, але у встановленому законом порядку відповідної заяви до нотаріуса не подала. За вказаних обставин позивач не може оформити свої спадкові права у нотаріуса. Позивач просить суд визнати за нею право власності на вказане спадкове майно.

Позивач у судове засідання не з`явилася, просила розглянути справу без її участі, позовні вимоги підтримує у повному обсязі, просить їх задовольнити.

Відповідач у судове засідання не з`явилася, надала до суду заяву про розгляд справи без її участі, позов визнає, проти задоволення позовних вимог не заперечує.

Згідно ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Згідно ч. 1 ст. 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

Суд, вивчивши матеріали цивільної справи, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини.

Відповідно до п.1 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» спадкові відносини регулюються Цивільним кодексом України, Законами України від 02 вересня 1993 року № 3425-XII «Про нотаріат», від 23 червня 2005 року № 2709-IV «Про міжнародне приватне право», іншими законами, а також прийнятими відповідно до них підзаконними нормативно-правовими актами.

Відносини спадкування регулюються правилами Цивільного кодексу України, якщо спадщина відкрилася не раніше 01 січня 2004 року .

У разі відкриття спадщини до зазначеної дати застосовується чинне на той час законодавство, зокрема, відповідні правила Цивільного кодексу Української PCP, у тому числі щодо прийняття спадщини, кола спадкоємців за законом. У разі коли спадщина, яка відкрилася до набрання чинності Цивільного кодексу України і строк на її прийняття не закінчився до 01 січня 2004 року, спадкові відносини регулюються цим Кодексом».

Враховуючи спірні правовідносини, у даному випадку відповідні юридичні факти виникли під час дії Цивільного кодексу Української PCP, оскільки спадщина після смерті спадкодавця відкрилася до набрання чинності ЦК України, у зв`язку з чим суд керується відповідними нормами вказаного нормативного акту, який діяв під час виникнення певних спірних правовідносин.

Відповідно до ст. 524 ЦК УРСР спадкування здійснюється за законом і за заповітом.

Спадкування за законом має місце, коли воно не змінено заповітом.

Відповідно до ст. 529 ЦК УРСР при спадкуванні за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти (у тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого. До числа спадкоємців першої черги належить також дитина померлого, яка народилася після його смерті.

Онуки і правнуки спадкодавця є спадкоємцями за законом, якщо на час відкриття спадщини немає в живих того з їх батьків, хто був би спадкоємцем.

Відповідно до ст. 549 ЦК УРСР визнається, що спадкоємець прийняв спадщину:

1) якщо він фактично вступив в управління або володіння

спадковим майном;

2) якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем

відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини.

Зазначені в цій статті дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини.

Особи, для яких право спадкоємства виникає лише у випадку неприйняття спадщини іншими спадкоємцями, можуть заявити про свою згоду прийняти спадщину протягом строку, що залишився для прийняття спадщини. Якщо строк, що залишився, менше трьох місяців, він продовжується до трьох місяців.

Таким чином, судом було встановлено, що дійсно 15 лютого 1993 року згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 помер батько позивача ОСОБА_3 (а.с. 11). Факт родинних відносин підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 (а.с. 10), прізвище позивача було змінено у наслідок укладення шлюбу згідно свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_3 (а.с. 12).

ОСОБА_2 доводиться матір`ю позивачу та дружиною померлому ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу серії НОМЕР_4 (а.с. 12).

Після смерті ОСОБА_3 залишилася спадщина у вигляді Ѕ частини житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами, що розташований в АДРЕСА_1 , який складається: «А;а;ґ» - житловий будинок; «Г» - сарай; «Д» - гараж; «Е» - літня кухня; «ПГ» - погріб; «Б» - сарай; «Ж» - сарай; «З» - вбиральня; «7;8;9» - огорожа; «5-6» - колодязь; «І-ІІ» - яма вигрібна (а.с. 13-14).

Оригінал правовстановлюючого документу на домоволодіння на даний час втрачено.

Крім того, мати позивача ОСОБА_2 , дружина спадкодавця, від прийняття спадщини після смерті свого чоловіка ОСОБА_3 відмовилася на користь позивача (а.с. 18), але у встановленому законом порядку відповідної заяви до нотаріуса не подала.

За вказаних обставин позивач не може оформити свої спадкові права у нотаріуса.

З огляду на вищезазначене, вивчивши надані докази, враховуючи те, що позивач є спадкоємицею усіх прав та обов`язків померлого її батька, оскільки відповідач позовні вимоги визнала, враховуючи, що померлий на підставі наданих доказів набув право власності на вищезазначену спадщину, судом вбачаються усі законні підстави згідно норм діючого законодавства, за яких позивач має право на спадщину, але із-за незалежних від неї обставин не може скористатися таким правом у нотаріальному порядку, тому суд вважає за необхідне задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

На підставі вищевикладеного, ст.ст. 524, 529, 549 ЦК УРСР, керуючись ст.ст. 5-13, 76-81, 89, 142, 206, 211, 258-259, 265, 272 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на спадкове майно, - задовольнити у повному обсязі.

Визнати за ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_5 ) право власності на Ѕ частину житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами, що розташований в АДРЕСА_1 , який складається: «А;а;ґ» - житловий будинок; «Г» - сарай; «Д» - гараж; «Е» - літня кухня; «ПГ» - погріб; «Б» - сарай; «Ж» - сарай; «З» - вбиральня; «7;8;9» - огорожа; «5-6» - колодязь; «І-ІІ» - яма вигрібна.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається за правилами п.п. 15.5 п. 15 Перехідних положень ЦПК України через Троїцький районний суд Луганської області до Луганського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя О.І.Суський

27.05.20

30.04.20