Справа № 308/4684/20
У Х В А Л А

повернення заяви

28.05.2020 місто Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Сарай А.І., ознайомившись із заявою ОСОБА_1 про притягнення до відповідальності керівництва ШЧ-10 Ужгородської дистанції сигналізації і зв`язку Укрзалізниці,

В С Т А Н О В И В:

15.05.2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про притягнення до відповідальності керівництва ШЧ-10 Ужгородської дистанції сигналізації і зв`язку Укрзалізниці.

18.05.2020 року ОСОБА_1 подав до суду доповнення до вказаної заяви від 15.05.2020 року, згідно з якими просить зобов`язати відповідача ШЧ-10 Ужгородської дистанції сигналізації і зв`язку Укрзалізниці оформити відповідним чином його звільнення з роботи згідно з його заявою від 07.05.2020 року на ім`я начальника ШЧ-10, де він просив звільнити його за згодою сторін з 08.05.2020 року.

Ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 19.05.2020 року залишено без руху зазначену заяву ОСОБА_1 про притягнення до відповідальності керівництва ШЧ-10 Ужгородської дистанції сигналізації і зв`язку Укрзалізниці, надано ОСОБА_1 строк для усунення вказаних у даній ухвалі недоліків заяви протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали, але не пізніше десяти днів з моменту закінчення дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Згідно з вказаною ухвалою до заяви застосовано правила ч. 1 ст. 185 ЦПК України та залишено без руху, надано позивачеві строк для усунення вказаних недоліків шляхом подання до суду належним чином оформленої позовної заяви (у новій редакції) з усуненими недоліками, її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів, з урахуванням приписів ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Залишаючи заяву без руху, суддя виходив з того, що вона подана без додержання вимог, викладених у ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Також в ухвалі про залишення без руху наголошено, що підстава позову - обставини (фактична підстава) і норми права (юридична підстава), які в сукупності дають право особі звернутися до суду з вимогами до відповідача. Предмет позову - матеріально-правові вимоги позивача до відповідача. Визначаючи підстави позову як елементу його змісту, суд повинен перевірити, на підставі чого, тобто яких фактів (обставин) і норм закону позивач просить про захист свого права.

25.05.2020 року ОСОБА_1 подав до суду заяву на усунення недоліків від 25.05.2020 року, відповідно до якої просить зобов`язати відповідача звільнити його з роботи з ШЧ-10 згідно з його заявою на ім`я начальника ШЧ-10 ОСОБА_2 від 07.05.2020 року, де він просив звільнити його з роботи за угодою сторін з 08.05.2020 року, при цьому зазначивши, що заяву просить розглянути за правилами спрощеного позовного провадження.

Крім того, 26.05.2020 року ОСОБА_1 подав до суду доповнення до заяви по виправленню недоліків від 25.05.2020 року.

Однак, вимоги ухвали про залишення заяви без руху від 19.05.2020 року щодо усунення недоліків шляхом подання до суду належним чином оформленої позовної заяви (у новій редакції) з усуненими недоліками, її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів, з урахуванням приписів ст. ст. 175, 177 ЦПК України, ОСОБА_1 не усунуто.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Суддя наголошує, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 року. У цих рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Отже, в кожному випадку заявник (позивач) при зверненні до суду повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

У зв`язку з наведеним, вимоги судді щодо усунення недоліків заяви, зазначені в ухвалі від 19.05.2020 року про залишення заяви без руху щодо оформлення заяви у відповідності до норм цивільного процесуального законодавства, не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

Таким чином, враховуючи викладене, приходжу до висновку, що відповідно до приписів ч. 3 ст. 185 ЦПК України подану заяву слід вважати неподаною та повернути ОСОБА_1 .

Разом з тим, суддя вважає за необхідне роз`яснити ОСОБА_1 , що він має право скористатися послугами адвоката або на безоплатну правову допомогу згідно з Конституцією України та Законом України «Про безоплатну правову допомогу».

Право на безоплатну правову допомогу гарантується Конституцією України. Кожен може отримати правову консультацію щодо того, як діяти для вирішення своєї життєвої проблеми. Громадяни, які не мають можливості самостійно захистити свої права та інтереси, можуть скористатися допомогою адвоката чи юриста. Правові послуги, які надають адвокати та працівники системи безоплатної правової допомоги, безоплатні для клієнтів і оплачуються державою. Зміст права на безоплатну правову допомогу та порядок його реалізації визначені Законом України «Про безоплатну правову допомогу».

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про безоплатну правову допомогу» безоплатна первинна правова допомога - вид державної гарантії, що полягає в інформуванні особи про її права і свободи, порядок їх реалізації, відновлення у випадку їх порушення та порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Безоплатна первинна правова допомога включає такі види правових послуг: надання правової інформації; надання консультацій і роз`яснень з правових питань; складення заяв, скарг та інших документів правового характеру (крім документів процесуального характеру); надання допомоги в забезпеченні доступу особи до вторинної правової допомоги та медіації.

Згідно зі ст. 8 Закону України «Про безоплатну правову допомогу» право на безоплатну первинну правову допомогу згідно з Конституцією України та цим Законом мають усі особи, які перебувають під юрисдикцією України.

Суб`єктами надання безоплатної первинної правової допомоги в Україні є: органи виконавчої влади; органи місцевого самоврядування; фізичні та юридичні особи приватного права; спеціалізовані установи; центри з надання безоплатної вторинної правової допомоги (ст. 9 Закону України «Про безоплатну правову допомогу»).

Відповідним центром у Закарпатській області є Регіональний центр з надання безоплатної вторинної правової допомоги у Закарпатській області, що знаходиться за адресою: вул. Загорська, 51, II пов., м. Ужгород (телефон: НОМЕР_1 ; НОМЕР_2 ).

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 185, 261, 354, 355 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_1 про притягнення до відповідальності керівництва ШЧ-10 Ужгородської дистанції сигналізації і зв`язку Укрзалізниці - вважати неподаною та повернути ОСОБА_1 .

Роз`яснити ОСОБА_1 , що відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено ЦПК України.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення (підписання) безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду, при цьому відповідно до п. п. 15.5 п. 15 Перехідних положень ЦПК України в редакції Закону України від 03.10.2017 року № 2147-VIII до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією кодексу.

Суддя Ужгородського міськрайонного суду

Закарпатської області А.І. Сарай