Провадження № 2/760/1749/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 січня 2020 року Солом`янський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Усатової І.А.

при секретарі - Омелько Г.Т.

за участю:

представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Корсак Анжела Юріївна про визнання договору позики недійсним, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_3 звернувся до суду із позовною заявою до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Корсак Анжела Юріївна про визнання договору позики недійсним.

Ухвалою судді Солом`янського районного суду міста Києва від 08 серпня 2015 року Лазаренко В.В. відкрито провадження в справі та призначено справу до судового розгляду.

16.11.2015 на адресу суду надійшла заява про зміну предмета позову, згідно якої представник позивача просив визнати недійсним договір позики від 31.07.2013 року, зареєстрований в реєстрі за № 671, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_4 .

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями дану справу 27.02.2019 передано в провадження головуючому судді Усатовій І.А.

Позивач в судове засідання, призначене на 23.01.2020 не з`явився про час та дату розгляду справи повідомлений належним чином.

Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилась про час та дату розгляду справи була повідомлена належним чином.

Відповідач ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився про час та дату розгляду справи повідомлений належним чином.

Третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Корсак Анжела Юріївна в судове засідання не з`явилась, про час та дату розгляду справи повідомлялась належним чином.

У судовому засіданні судом поставлено на обговорення питання про залишення без розгляду позовної заяви.

Представник відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 щодо залишення позову без розгляду не заперечувала.

Заслухавши думку представника відповідача, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про залишення позову без розгляду у зв`язку з наступним.

У судове засідання призначене на 22.03.2018 позивач не з`явився, про час та дату розгляду справи повідомлений належним чином, згідно написаної представником позивача розписки від 01.02.2018 про повідомлення про час та місце розгляду справи. Представником позивача подано до суду клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із зайнятістю 22.03.2018 у місті Львові у судових засіданнях.

В судове засідання призначене на 30.05.2018 позивач не з`явився, про час та дату розгляду справи повідомлений належним чином. Судову повістку про час розгляду справи отримала 08.05.2018 уповноважена особа позивача. Представником позивача подано до суду клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із зайнятістю 30.05.2018 у місті Львові у судових засіданнях.

08.11.2018 позивач в судове засідання не з`явився, про час та дату розгляду справи повідомлений належним чином. Судову повістку про час розгляду справи отримала 19.09.2018 уповноважена особа позивача. Представником позивача подано до суду клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із зайнятістю 08.11.2018 у місті Львові у судовому засіданні.

04.09.2019 позивач в судове засідання не з`явився, про час та дату розгляду справи повідомлений належним чином. Судову повістку про час розгляду справи отримала 28.02.2019 уповноважена особа позивача. Представником позивача подано до суду клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із зайнятістю 04.09.2019 у місті Львові у судовому засіданні.

23.01.2020 позивач в судове засідання не з`явився, про час та дату розгляду справи повідомлений належним чином. Судову повістку про час розгляду справи отримала 16.01.2020 уповноважена особа позивача. Представником позивача подано до суду клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із зайнятістю 23.01.2020 у місті Львові у судовому засіданні.

Так, із зазначеного вище вбачається, що судові повістки про час розгляду справи отримувались уповноваженою особою позивача своєчасно та у встановлені законом строки, що підтверджується зворотними поштовими повідомленнями зазначеними вище.

Не дивлячись на це, позивач у судове засідання неодноразово не з`являвся, заяву про розгляд справи у його відсутності не подав.

Із зазначеного вище також вбачається, що представник позивача неодноразово у судові засідання не з`являвся по причині зайнятості у інших судових засіданнях.

Виходячи з цього, суд вважає, що позивач, будучи ініціатором даного судового провадження, обізнаний про розгляд справи, правом участі в судових засіданнях не скористався, не з`являючись до суду та не проявляючи зацікавленості в розгляді справи.

За змістом ч. 5 ст. 223 та п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

У свою чергу, відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення.

Тобто, з точки зору закону умовами залишення позовної заяви без розгляду у випадку повторної неявки в судове засідання є ряд чинників, а саме:

- повторна неявка позивача поспіль у судове засідання;

- належне повідомлення позивача про час розгляду справи;

- відсутність поважних причин неявки позивача в судове засідання або неповідомлення їх суду;

- неявка позивача в судове засідання перешкоджає вирішенню спору по суті;

- відсутність заяви позивача про розгляд справи в його відсутності.

Суд враховує, що з точки зору процесуального законодавства суд не зобов`язаний брати до уваги поважність причин повторної неявки позивача до суду.

Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Відповідно до позиції Верховного Суду, висловленої в постанові від 22 травня 2019 року в справі № №61-36375св18, зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними.

Таким чином, навіть, маючи докази поважності причин неявки позивача або його представника, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду.

Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи.

Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності.

Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Виходячи з цього та викладеного вище, неявок позивача та його представника в судові засідання, суд вважає, що позивач зловживає своїми правами та приходить до висновку про залишення позову без розгляду.

Керуючись ст.ст. 49, 223, 257 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Корсак Анжела Юріївна про визнання договору позики недійсним - залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя: