У Х В А Л А

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ БЕЗ РОЗГЛЯДУ

"26" травня 2020 р. Київський районний суд м. Харкова у складі: головуючого судді Лях М.Ю., при секретарі Хомінської Т.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про виділ у натурі частки з майна, що є у спільній частковій власності,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Київського районного суду м. Харкова перебуває цивільна справа №640/24693/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про виділ у натурі частки з майна, що є у спільній частковій власності.

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 27.12.2019 року відкрито загальне позовне провадження, призначено підготовче засідання.

Відповідно до ч. 11 ст. 187 ЦПК України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення позовної заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 31.03.2020 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про виділ у натурі частки з майна, що є у спільній частковій власності - залишено без руху, оскільки в ході підготовчого провадження судом встановлено, що заявлені позивачем ОСОБА_1 позовні вимоги про виділення їй у натурі частини домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , із земельною ділянкою - є вимогою майнового характеру, оскільки безпосередньо стосуються вищезазначеного нерухомого майна, що потребує виправлення процесуальним шляхом.

На виконання ухвали Київського районного суду м. Харкова від 31.03.2020 року представником позивача за довіреністю подано до канцелярії суду клопотання, в якому останній зазначає, що позовна заява ОСОБА_1 не є позовною заявою про визнання права власності, викладена в позовній заяві вимога не містить майнового характеру, у зв`язку з чим не потрібно здійснювати оцінку спірного майна. Просить розгляд справи за здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 08.05.2020 року позовну заяву ОСОБА_1 відповідно до ч.11 статті 187 ЦПК України залишено без руху із продовженням позивачу строку для усунення недоліків позовної заяви протягом 10 діб з моменту отримання позивачем зазначеної копії ухвали, а саме необхідності надання доказів сплати/доплати судового збору за вимогу майнового характеру у розмірі, передбаченому Законом України «Про судовий збір» з підтвердженням дійсної вартості відповідної частки домоволодіння (нерухомого майна та земельної ділянки). Також в ухвалі роз`яснено позивачу, що невиконання вимог ухвали суду у встановлений строк є підставою для залишення позовної заяви без розгляду.

Перевіривши матеріали цивільної справи, суд приходить до наступного.

Відповідно до п. 3, 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити ціну позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку та розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні». В якості доказу вартості майна, суду можуть бути подані звіт про оцінку саме дійсної вартості нерухомого майна.

Згідно ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Розмір ставок судового збору за подання фізичною особою позовної заяви майнового характеру складають 1 відсоток ціни позову, але не менш 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01.01.2019 року складає 1921,00 грн.

Ухвала Київського районного суду м. Харкова від 31.03.2020 року про залишення позовної заяви ОСОБА_1 без руху мотивована тим, що заявлені нею позовні вимоги про виділення їй у натурі частини домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 із земельною ділянкою є вимогою майнового характеру, тому з метою об`єктивного встановлення ціни позову та можливості визначення розміру судового збору, який необхідно сплатити/доплатити позивачу, необхідно надати до суду підтвердження дійсної вартості відповідної частки об`єкта нерухомого майна, яку позивач просить виділити у натурі на час її звернення до суду з позовною заявою.

22.05.2020 року через канцелярію суду надано письмові пояснення від представником позивача за довіреністю в яких останній зазначає, що позовна заява ОСОБА_1 не є позовною заявою про визнання права власності, не є вимогою майнового характеру, у зв`язку з чим відсутні підстави для надання до суду будь-яких інших матеріалів.

Згідно статті 11 ЦПК України суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Відповідно до ч. 13 ст. 187 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого засідання суд може постановити ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

Враховуючи положення ч. 13 ст. 187, п. 1 ч. 2 ст. 200 ЦПК України, приймаючи до уваги підстави для залишення позову без розгляду, а саме: не виконання позивачем недоліків, викладених в ухвалі Київського районного суду м. Харкова від 31.03.2020 року та ухвалі Київського районного суду м. Харкова від 08.05.2020 року, зокрема ненадання відомостей щодо підтвердження дійсної вартості відповідної частки об`єкта нерухомого майна, яку позивач просить виділити у натурі на час її звернення до суду з позовною заявою та, відповідно доказів сплати/доплати (у разі необхідності, після надання відповідного звіту суб`єкта оціночної діяльності або іншого документа) судового збору за подання нею до суду позовної заяви майнового характеру, вбачаються підстави для залишення позовної без розгляду.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає необхідним залишити позовну заяву ОСОБА_1 без розгляду, роз`яснивши позивачу, що після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, вона має право звернутися до суду повторно.

На підставі викладеного та керуючись ч. 9 ст. 10, ч. 13 ст. 187, п. 1 ч. 2 ст. 200, п. 8 ч. 1 ст. 257, ст. 260 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про виділ у натурі частки з майна, що є у спільній частковій власності без розгляду.

Особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Київський районний суд м. Харкова протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена в день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 15 днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає чинності після закінчення терміну на апеляційне оскарження, а у випадку її оскарження після розгляду апеляційної скарги судом апеляційної інстанції.

Суддя