Провадження № 2/752/412/20
У Х В А Л А

13.02.2020 року Голосіївський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді - Колдіної О.О.,

з участю секретаря - Петрова Є.В.,

розглянувши заяву представника відповідача про скасування заходів забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу,

в с т а н о в и в :

в провадженні Голосіївського районного суду м. Києва перебуває справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу.

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 28 серпня 2019 року в порядку забезпечення позову до розгляду справи по суті, в межах суми боргу, судом було накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 , яка належить на праві власності відповідачу ОСОБА_2 .

В ході підготовчого провадження представник відповідача подав клопотання про скасування заходів забезпечення позову, посилаючись на те, що квартира, на яку судом накладено арешт, перебуває в іпотеці ПАТ «Євробанк» та забезпечує сплату позичальником кредиту в розмірі 10 176 000, 00 гривень, що значно перевищує її вартість.

Представник відповідача зазначив, що згідно договору відступлення права вимоги №008/С-712 від 11.06.2019 р. новим кредитором та іпотекодержателем ОСОБА_2 замість ПАТ КБ «Євробанк» стало ТОВ «СБ Магнум» .

07.02.2020 р. між новим кредитором та ОСОБА_2 було укладено Договір про врегулювання боргових зобов`язань за умовами якого відповідач повинен у позасудовий спосіб оформити у власність ТОВ «СБ Магнум» належну йому квартиру в рахунок погашення кредитної заборгованості

В разі неотримання новим кредитором у власність належної відповідачу квартири останньому буде нараховано проценти та пеню, що призведе до збільшення боргів.

Крім того, представник ОСОБА_2 зазначив, що вжиті заходи забезпечення позову можуть вплинути на права третьої особи - Іпотекодержателя, та не є ефективним способом захисту порушеного права позивача.

Представник позивача проти задоволення заявленого клопотання заперечив в повному обсязі.

Вислухавши представників сторін та дослідивши матеріали поданого клопотання, суд вважає, що воно не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 28 серпня 2019 року в порядку забезпечення позову до розгляду справи по суті, в межах суми боргу, судом було накладено арешт на квартиру на квартиру АДРЕСА_1 , яка належить на праві власності відповідачу ОСОБА_2 .

Метою забезпечення позову є забезпечення виконання судового рішення у справі, що має майновий характер.

Відповідно до ст.158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

На момент розгляду заяви про скасування заходів забезпечення позову цивільна справа не розглянута, рішення по суті спору не ухвалено судом.

Тобто, обставини, що були підставою для застосування заходів забезпечення позову, продовжують існувати.

Звертаючись до суду з відповідною заявою про скасування заходів забезпечення позову, представник відповідача посилається на можливе порушення прав третіх осіб - Іпотекодержателя, оскільки майно, на яке накладено арешт, передано в іпотеку ПАТ КБ «Євробанк» в забезпечення виконання зобов`язань за кредитним договором, право вимоги за яким передано в подальшому до ТОВ «СБ Магнум».

Матеріали поданого клопотання не містять доказів того, що на момент розгляду заяви про скасування заходів забезпечення позову відбувається процедура звернення стягнення на предмет іпотеки, що ТОВ «СБ Магнум» зареєстрував свої права Іпотекодержателя у визначений законом спосіб, і що застосовані заходи забезпечення позову унеможливлюють завершення процедури звернення стягнення на майно.

Враховуючи викладені судом обставини, зважаючи на ціну позову, наявність обставин, що були підставою для застосування заходів забезпечення позову, суд не вбачає підстав для їх скасування.

Керуючись ст. 158 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

у задоволенні заяви представника відповідача про скасування заходів забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду».

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя