Справа №:755/6778/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"20" травня 2020 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі головуючої судді Яровенко Н.О. розглянувши в письмовому провадженні заяву позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову, яка подана в рамках цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Гавриленко Алла Миколаївна, Шістнадцята Київська державна нотаріальна контора, про визнання права власності на 16/100 квартири в порядку спадкування та частково визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину,

ВСТАНОВИВ:

В провадження Дніпровського районного суду м. Києва надійшла цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Гавриленко Алла Миколаївна, Шістнадцята Київська державна нотаріальна контора, про визнання права власності на 16/100 квартири в порядку спадкування та частково визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину.

Разом з позовною заявою позивачем ОСОБА_1 до суду була подана заява про забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 .

Заява мотивована тим, що позивач звернувся з вище вказаною позовною заявою. Відповідачі мають на меті здійснити продаж спірної квартири про, що свідчить той факт, що останні пришлий до квартири в кінці жовтня 2019 року та попрохали показати квартиру і дати ключі від квартири. Також, ще одним фактом є те, що відповідачі звернулися з позовом про усунення перешкод в користуванні майном, визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням та виселення, у зв`язку з чим, у позивача є реальні побоювання, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся.

У відповідності до ч. 4 ст. 153 ЦПК України, сторони в судове засідання не викликались.

Суд, дослідивши матеріали заяви приходить до наступного.

Згідно з положеннями ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

Дослідивши матеріали цивільної справи та вивчивши заяву про забезпечення позову, суд приходить до висновку, що заява представника позивача про забезпечення позову підлягає задоволенню з наступних підстав.

Так, згідно з положеннями ч.ч. 1, 2 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

У відповідності до положень ч.ч. 1-3 ст. 150 ЦПК України одними із видів забезпечення позову є накладення арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб, та заборона вчиняти певні дії. Заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути спів мірними з заявленими позивачем вимогами.

Крім того, згідно роз`яснень, які містяться в п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» від 22.12.2006 року за №9, вбачається, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

При вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що є учасниками даного судового процесу. Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, та інтересів сторін та інших учасників судового процесу.

При цьому, метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Так, дослідивши матеріали цивільної справи, враховуючи те, що позивач звернувся з позовом про визнання права власності на частину квартири та визнання свідоцтва про право на спадщину на таке нерухоме майно недійсним., підлягає задоволенню, адже невжиття заходів забезпечення позову може утруднити виконання можливого рішення суду в даній справі.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 149, 150, 153 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Заяву позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову, яка подана в рамках цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Гавриленко Алла Миколаївна, Шістнадцята Київська державна нотаріальна контора, про визнання права власності на 16/100 квартири в порядку спадкування та частково визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину - задовольнити.

Накласти арешт на нерухоме майно, а саме на квартиру АДРЕСА_1 .

Дані про стягувача: ОСОБА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 , адреса місця реєстрації: АДРЕСА_2 .

Дані про боржника: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_2 .

Дані про боржника: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_3 , адреса: АДРЕСА_3 .

Ухвала про забезпечення позову підлягає негайному виконанню в порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Ухвала може бути пред`явлена до виконання протягом трьох років з дня її постановлення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Дніпровський районний суду міста Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання.

Повний текст ухвали суду складено 20 травня 2020 року.

Суддя Н.О. Яровенко