Справа № 709/1675/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 травня 2020 року смт Чорнобай

Чорнобаївський районний суд Черкаської області у складі:

головуючого судді - Чубая В.В.,

за участі секретаря судового засідання - Кіян С.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Чорнобаївського районного суду Черкаської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Новоукраїнської сільської ради Чорнобаївського району Черкаської області про визнання права власності в порядку спадкування, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернулася до Чорнобаївського районного суду Черкаської області з цивільним позовом до Новоукраїнської сільської ради Чорнобаївського району Черкаської області (далі - відповідач) про визнання права власності в порядку спадкування.

В обґрунтування позовних вимог зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько - ОСОБА_2 , який постійно проживав в с. Новоукраїнка Чорнобаївського району Черкаської області. Після його смерті відкрилася спадщина, до складу якої входить земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 2,29 га, що розташована в адміністративних межах Новоукраїнської сільської ради Чорнобаївського району Черкаської області. Позивач прийняла спадщину ОСОБА_2 але не може через нотаріальну контору оформити свої спадкові права на земельну ділянку, оскільки відсутній оригінал правовстановлюючого документу. У зв`язку з цим позивач просила визнати за нею право власності в порядку спадкування на земельну ділянку.

У судове засідання сторони не з`явилися. Позивач подала до суду заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримала, просила задовольнити (а.с. 42). Відповідач надіслав лист, в якому просив розглянути справу за відсутності його представника (а.с. 26).

Виходячи з приписів ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.

Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Судом встановлено наступні обставини справи та визначені відповідно до них правовідносини.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , що підтверджується копією виданого повторно свідоцтва про смерть від 31 травня 2018 року серії

НОМЕР_1 (а.с. 9).

Позивач є дочкою ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про народження від 28 грудня 1973 року серії НОМЕР_2 (а.с. 7).

Після укладення шлюбу з ОСОБА_3 позивач набула прізвище свого чоловіка " ОСОБА_1 ", що підтверджується копією свідоцтва про укладення шлюбу від 27 серпня

1993 року серії НОМЕР_3 (а.с. 8).

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина, до складу якої входить земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 2,29 га, що розташована в адміністративних межах Новоукраїнської сільської ради Чорнобаївського району Черкаської області, та належала йому на підставі державного акту на право приватної власності на землю серії ЧР 23478 від 28 грудня 2001 року. Нормативна грошова оцінка земельної ділянки становить 120180,34 гривень (а.с. 13).

Зі змісту довідки Новоукраїнської сільської ради Чорнобаївського району Черкаської області від 5 липня 2018 року № 254 вбачається, що за померлим ОСОБА_2 рахується земельна ділянка площею 2,29 га на підставі держовного акту на право приватної власності на землю серії ЧР 23478 від 28 грудня 2001 року, виданого Новоукраїнською сільською радою Чорнобаївського району Черкаської області (а.с. 12).

Згідно з довідкою Новоукраїнської сільської ради Чорнобаївського району Черкаської області від 18 квітня 2019 року № 159 ОСОБА_2 постійно проживав та був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 до дня своєї смерті (а.с. 11).

Зі змісту довідки Новоукраїнської сільської ради Чорнобаївського району Черкаської області від 27 липня 2020 року № 97 вбачається, що позивач здійснила поховання свого батька ОСОБА_2 та фактично прийняла спадщину померлого шляхом отримання речей домашнього вжитку (а.с. 43).

Відповідно до листа Черкаського обласного державного нотаріального архіву від 27 вересня 2019 року (вих. № 1365/01-24) (а.с. 24), що надійшов у відповідь на запит суду (а.с. 18), після смерті ОСОБА_2 спадкова справа не заводилася.

Водночас листом Чорнобаївської державної нотаріальної контори від 4 червня

2019 року (вих. № 483/02-16) позивачу повідомлено, що про відсутність оригіналів правовстановлюючих документів на спадкове майно, що в силу вимог підпункту 4.15 п. 4 глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5, унеможливлює видачу свідоцтва про право на спадщину, та роз`яснено право на звернення до суду з позовом про визнання права власності в порядку спадкування (а.с. 14).

Оскільки ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , відповідно при вирішенні даної справи необхідно застосовувати положення чинного на той час ЦК УРСР.

Згідно зі ст. 524 ЦК УРСР спадкоємство здійснюється за законом і за заповітом.

Відповідно до ст. 527 ЦК УРСР спадкоємцями можуть бути особи, що були живими на момент смерті спадкодавця, а також діти померлого, зачаті при його житті і народженні після його смерті.

Згідно зі ст. 529 ЦК УРСР при спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти (у тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого. До числа спадкоємців першої черги належить також дитина померлого, яка народилася після його смерті. Онуки і правнуки спадкодавця є спадкоємцями за законом, якщо на час відкриття спадщини немає в живих того з їх батьків, хто був би спадкоємцем; вони успадковують порівну в тій частці, яка належала б при спадкоємстві за законом їх померлому родителю.

Позивач ОСОБА_1 є спадкоємцем за законом першої черги та прийняла спадщину ОСОБА_2 але не може через нотаріальну контору оформити свої спадкові права на земельну ділянку, оскільки відсутній оригінал правовстановлюючого документу.

Інших спадкоємців які б прийняли спадщину ОСОБА_2 судом не встановлено.

Статтею 525 ЦК УРСР встановлено, що часом відкриття спадщини визнається день смерті спадкодавця, при оголошенні його померлим день, зазначений в ст. 21 цього Кодексу.

Таким чином часом відкриття спадщини після смерті ОСОБА_2 є день його смерті, тобто ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Виходячи зі змісту ст. 392 ЦК України право власності встановлюється в судовому порядку, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою.

Згідно зі ст. 16 ЦК України способом захисту цивільних прав може бути визнання права власності.

У п. 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" зазначено, що за наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Відповідно до постанови Верховного Суду України від 23 січня 2013 року у справі

№ 6-164цс12 у спадкоємця, який у встановленому законом порядку прийняв спадщину, права володіння та користування спадковим майном виникають із часу відкриття спадщини. Такий спадкоємець може захищати свої права володіння та користування спадковим майном відповідно до глави 29 ЦК України.

У п. 10 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" зазначено, що право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців за загальними правилами спадкування (зі збереженням її цільового призначення) при підтвердженні цього права спадкодавця державним актом на право власності на землю або іншим правовстановлюючим документом.

Пунктом "г" ч. 1 ст. 81 ЗК України громадяни України набувають права власності на земельні ділянки на підставі, з-поміж іншого, прийняття спадщини.

Згідно з ч. 1 ст. 1225 ЦК України право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців на загальних підставах, із збереженням її цільового призначення.

Враховуючи, що визнання права власності на спадкове майно є винятковим способом захисту, який має застосовуватися якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку, суд вважає, що вимоги позивача підлягають задоволенню.

На підставі викладеного вище, керуючись ст.ст. 259, 263-265 ЦПК України, суд -

в и р і ш и в:

Позов задовольнити повністю.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_4 , право власності в порядку спадкування за законом на земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 2,29 га, розташовану в адміністративних межах Новоукраїнської сільської ради Чорнобаївського району Черкаської області, що належала її батькові - ОСОБА_2 , який помер

ІНФОРМАЦІЯ_1 , на підставі державного акту на право приватної власності на землю серії ЧР 23478 від 28 грудня 2001 року.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Черкаського апеляційного суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасником справи до або через відповідний суд.

Суддя В.В. Чубай