137/1647/19

У Х В А Л А
про зустрічне забезпечення позову
26.05.2020 смт. Літин
Літинський районний суд Вінницької області в складі:
головуючого судді Гопкіна П.В.,
за участю секретаря Іванової І.О.,
сторін у справі
представника позивача - адвоката Риборак М.В.,
представника відповідача адвоката Снітко В.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Літині в режимі відеоконференції із Києво-Святошинським районним судом Київської області та Ямпільським районним судом Вінницької області заяву про зустрічне забезпечення позову в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування збитків, заподіяних забезпеченням позову,
У провадженні суду знаходиться справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування збитків, заподіяних забезпеченням позову.
01.04.2020 у справі № 137/1647/19 Вінницьким апеляційним судом накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 РНОКПП НОМЕР_1 .
19.05.2020 представником відповідача до суду подано клопотання про зустрічне забезпечення заначеного позову шляхом визначення позивачеві ОСОБА_1 розмір зустрічного забезпечення у сумі 535 800 грн., мотивуючи тим, що зустрічне забезпечення сумі 535 800 грн є достатньою компенсацією можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені на забезпечення позову у випадку відмови у позові.
У судовому засіданні представник відповідача адвокат Снітко В.А., клопотання підтримав та просив його задовольнити з підстав наведених у клопотанні.
Представника позивача - адвокат Риборак М.В. просила відмовити у задоволенні клопотання, оскільки вважала його необгрунтованим.
Дослідивши матеріали справи, доводи поданої заяви, заслухавши пояснення учасників процесуальної дії суд приходить до наступних висновків.
Так, відповідно до ст .154 ЦПК України, суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).
Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.
Відповідно до ч.3 ст. 154 ЦПК України, суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.
Зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом:
1) надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів;
2) вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову.
Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.
Питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову.
В ухвалі про зустрічне забезпечення зазначаються розмір зустрічного забезпечення або інші дії, що повинен вчинити заявник у порядку зустрічного забезпечення.
Строк надання зустрічного забезпечення визначається судом та не може перевищувати десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову або ухвали про зустрічне забезпечення, якщо інше не випливає зі змісту заходів зустрічного забезпечення.
Особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову із застосуванням зустрічного забезпечення, протягом визначеного судом строку має надати суду документи, що підтверджують надання зустрічного забезпечення.
Якщо особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову, не виконує вимоги суду щодо зустрічного забезпечення у визначений судом строк, суд скасовує ухвалу про забезпечення позову та про зустрічне забезпечення.
Як вбачається з клопотання про зустрічне забезпечення представник відповідача посилається на те, що, більшу частину часу ОСОБА_2 переважно перебуває за кордоном на заробітках, де має нову сім`ю. Вказана квартира була придбана нею особисто й на даний час вона має намір дійсно її продати за 20 000 доларів США, що еквівалентно 535 800 грн, так як має право розпорядитись своєю власність на свій розсуд. У ОСОБА_2 уже були реальні покупці на вищезазначену квартиру, однак накладений арешт на вказане нерухоме майно в результаті забезпечення позову негативно впливає на думку реальних покупців, які дізнавшись про цей арешт відмовляються від купівлі квартири.
Таким чином представник відповідача зазначає, що накладення арешту на квартиру належну ОСОБА_2 , на праві приватної власності може спричинити останній реальні збитки які виражаються неможливості продажу квартири. Проте зазначені обставини не підтверджуються будь-якими доказами, котрі можуть доводити твердження представника відповідача.
Натомість, з матеріалів справи, зокрема паспорту позивача ОСОБА_1 (а.с. 52-54 том 1) вбачається, що остання зареєстрована в с. В.Кісниця Ямпільського району Вінницької області.
При розгляді заяви про зустрічне забезпечення позову суд враховує практику Європейського суду з прав людини. Так, згідно п. 43 Рішення по справі "Шмалько проти України" право на суд є одним з аспектів якого є право на доступ, тобто право подати позов з приводу цивільно-правових питань до суду. Однак це право було б ілюзорним, якби правова система держави допускала, щоб остаточне судове рішення, яке має обов`язкову силу, не виконувалося на шкоду одній зі сторін.
Таким чином, невжиття заходів як забезпечення позову так і зустрічного забезпечення, може призвести до утруднення виконання рішення суду, а відтак й до порушення права особи на доступ до правосуддя, в аспекті ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Разом з тим, суд враховує, що заходи зустрічного забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.
Відповідно до ч. 1 ст.81ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Як на підставу для застосування зустрічного забезпечення представник відповідача посилається на п. 1 ч. 3 ст. 154 ЦПК України.
Суд враховує, що зустрічне забезпечення можливе лише при підтвердженні наявності та/або очевидної можливості спричинення збитків.
Враховуючи предмет та підстави даного позову, відсутність доказів завдання відповідачу збитків внаслідок вжиття заходів забезпечення позову відносно нерухомого майна належному відповідачу, а також те, що заявником не надано належних та допустимих доказів на підтвердження викладених у заяві обставин,суд приходить до висновку про доцільність відмови у задоволенні заяви представника відповідача про застосування заходів зустрічного забезпечення позову.
Керуючись ст. 154, 258-260 ЦПК України, суд,
У задоволенні клопотання представника відповідача - адвоката Снітко В.А. про зустрічне забезпечення позову в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування збитків, заподіяних забезпеченням позову, відмовити.
Ухвала може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 15 днів з дня її проголошення.

Суддя:П. В. Гопкін