Ухвала

22 травня 2020 року

м. Київ

справа № 215/3404/17

провадження № 61-48854св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Ступак О. В. (суддя-доповідач), Гулейкова І. Ю., Олійник А. С.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - Публічне акціонерне товариство «Криворізький залізорудний комбінат»,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Дніпровського апеляційного суду від 07 листопада 2018 року у складі колегії суддів:

Барильської А. П., Бондар Я. М., Зубакової В. П.,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог і рішень судів першої та апеляційної інстанцій

У серпні 2017 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Публічного акціонерного товариства «Криворізький залізорудний комбінат» (далі -

ПАТ «Кривбасзалізрудком») про відшкодування моральної шкоди.

Позовна заява мотивована тим, що за період тривалої роботи підземним електрослюсарем у шкідливих умовах праці ним отримане хронічне професійні захворювання - хронічне обструктивне захворювання легень першої ступені (пиловий бронхіт першої ступені, емфізема легень першої ступені) ЛН першого-другого ступенів, які відповідно до акта розслідування від 24 лютого 2010 року виникли з вини роботодавця.

Згідно з висновком МСЕК від 17 березня 2010 року вперше позивачу встановлена стійка втрата професійної працездатності у розмірі 20 %.

При повторному огляді МСЕК 04 жовтня 2016 року позивачу встановлено 30 % втрати професійної працездатності та третю групу інвалідності безстроково.

Вважає, що йому не було забезпечено безпечних умов праці, він втратив працездатність виконуючи тривалий час роботи в умовах фізичного перевантаження. Виходячи з характеру захворювань позивач неодноразово знаходився на лікуванні, позивачу важко виконувати будь яку роботу, він обмежений у спілкуванні з оточуючими, вирішенні своїх побутових потреб, що порушує його нормальні життєві зв`язки.

Посилаючись на вказані обставини та відповідно до статей 153, 173, 237-1 КЗпП України, ОСОБА_1 просив відшкодувати йому 345 600,00 грн моральної шкоди у зв`язку з отриманим ним професійного захворювання на виробництві, стійкою втратою професійної працездатності.

Рішенням Тернівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 24 квітня 2018 року позов ОСОБА_1 задоволено частково.

Із ПАТ «Кривбасзалізрудком» на користь ОСОБА_1 відшкодовано 10 000,00 грн моральної шкоди без стягнення податків та обов`язкових платежів. Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Рішення мотивоване тим, що професійне захворювання позивача виникло саме під час його перебування у трудових відносинах з Виробничим об`єднанням по видобутку руд підземним способом «Кривбасруда» (далі - ВО «Кривбасруда»), правонаступником якого є ПАТ «Кривбасзалізрудком», на якого законодавством покладено обов`язок забезпечення безпечних і нешкідливих умов праці, тому відповідно до вимог статті 237-1 КЗпП України, відповідач, як правонаступник

ВО «Кривбасруда», зобов`язаний відшкодувати моральну шкоду.

Постановою Дніпровського апеляційного суду від 07 листопада 2018 року апеляційну скаргу ПАТ «Кривбасзалізрудком» задоволено. Рішення Тернівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 24 квітня 2018 року скасовано та ухвалено нове рішення. У задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

Апеляційний суд мотивував своє рішення тим, що ПАТ «Кривбасзалізрудком» не є правонаступником ВО «Кривбасруда», тому відсутні правові підстави для відшкодування ним моральної шкоди позивачу.

Короткий зміст та узагальнені доводи касаційної скарги

У грудні 2018 року ОСОБА_1 подав до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Дніпровського апеляційного суду від 07 листопада 2018 року, в якій просить скасувати оскаржуване судове рішення та залишити в силі рішення суду першої інстанції, обґрунтовуючи свої вимоги неправильним застосуванням апеляційним судом норм матеріального права та порушенням норм процесуального права.

Касаційна скарга мотивована тим, що ПАТ «Кривбасзалізрудком» є належним відповідачем у справ та правонаступником ВО «Кривбасруда», оскільки

ВО «Кривбасруда» перейменовано у Державне підприємство «Криворізький державний залізорудний комбінат», а отже, відповідальність перед позивачем за відшкодування моральної шкоди, заподіяної ушкодженням здоров`я внаслідок трудових обов`язків повинен нести відповідач. Крім того, у постанові апеляційного суду відсутнє будь-яке посилання на документи, які б підтверджували перехід разом з майновими правами та обов`язками також немайнових прав та обов`язків від

ВО «Кривбасруда» до управління «Кривбасгідрозахист».

Рух справи у суді касаційної інстанції

Ухвалою судді Верховного Суду ОСОБА_2 від 28 грудня 2018 року відкрито касаційне провадження в указаній справі.

У лютому 2019 року від ПАТ «Кривбасзалізрудком» надійшов відзив на касаційну скаргу ОСОБА_1 , у якому заявник просить вказану касаційну скаргу залишити без задоволення, а постанову апеляційного суду - без змін.

У лютому 2019 року від ОСОБА_1 на адресу суду надійшли письмові пояснення.

Розпорядженням заступника керівника апарату Верховного Суду - керівника секретаріату Касаційного цивільного суду від 13 квітня 2020 року № 999/0/226-20 призначено повторний автоматичний розподіл судової справи та відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями цивільну справу № 215/3404/17 (провадження № 61-48854св18) 13 квітня 2020 року призначено судді-доповідачеві Ступак О. В.

Позиція Верховного Суду

Частиною другою статті 415 ЦПК України передбачено, що процедурні питання, пов`язані з рухом справи, клопотання та заяви учасників справи, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення провадження у справі, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом касаційної інстанції шляхом постановлення ухвал в порядку, визначеному цим Кодексом для постановлення ухвал суду першої інстанції.

Відповідно до частини другої статті 403 ЦПК України суд, який розглядає справу в касаційному порядку у складі колегії суддів або палати, передає справу на розгляд об`єднаної палати, якщо ця колегія або палата вважає за необхідне відступити від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного в раніше ухваленому рішенні Верховного Суду у складі колегії суддів з іншої палати або у складі іншої палати чи об`єднаної палати.

Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 01 квітня 2020 року цивільну справу № 212/3137/17-ц (провадження № 61-37529св18) передано на розгляд об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду.

Передаючи справу на розгляд об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду, колегія суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду посилалась на те, що професійне захворювання позивача виникло саме під час його перебування у трудових відносинах з Виробничим об`єднанням по видобутку руд підземним способом «Кривбасруда» у період із 07 лютого 1977 року по 01 листопада 1985 року, правонаступником якого є ПАТ «Криворізький залізорудний комбінат», на якого законодавством покладено обов`язок забезпечення безпечних і нешкідливих умов праці, що порушений роботодавцем та має наслідком втрату позивачем професійної працездатності і завдає йому страждань.

Аналогічних висновків дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у постановах від 27 червня 2018 року у справі № 215/1573/16-ц (провадження № 61-20427св18), від 12 листопада 2018 року у справі № 215/3858/16-ц (провадження № 61-31377св18), від 30 травня 2018 року у справі № 212/4810/16-ц (провадження № 61-7225св18), від 18 грудня 2019 року у справі № 215/1589/18 (провадження № 61-14399св19), від 10 травня 2018 року у справі № 215/5814/15 (провадження № 61-355св18), від 12 грудня 2018 року у справі № 215/3547/16-ц (провадження № 61-19254св18).

Разом з тим, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 18 липня 2018 року у цивільній справі № 215/5607/15-ц (провадження № 61-13361св18) у аналогічній справі дійшов висновку про відмову у задоволенні позову, оскільки ПАТ «Кривбасзалізрудком» є неналежним відповідачем у цій справі та не може нести відповідальність перед позивачем за порушення ВО «Кривбасруда» трудових прав на шахтах «Першотравнева», «Першотравнева-2» та « Першотравнева - Дренажна», на яких працював позивач, оскільки не є їх правонаступником. При цьому суд виходив із тих обставин, що наказом від 11 вересня 1998 року № 139 виключено зі складу структурних одиниць ВО «Кривбасруда» шахти «Гігант-Дренажна» та «Першотравнева-Дренажна» та створено на їх базі нове підприємство-

ДП «Кривбасгідрозахист», відповідно до пункту 1 наказу Міністерства промислової політики України № 262 від 29 липня 1998 року. У пункті 5 цього наказу Міністерства промислової політики України визначено, що правонаступником всіх майнових прав та обов`язків реорганізованого ВО «Кривбасруда» є управління «Кривбасгідрозахисту» у відповідній частині майнових прав та обов`язків, означених розподільчим балансом. Наказом Міністерства промислової політики України

від 17 березня 2006 року № 104 призначено комісію з припинення діяльності ДП «Кривбасгідрозахист» шляхом його ліквідації та зобов`язано

ДП «Кривбасшахтозакриття» прийняти на баланс до статутного фонду майно

ДП «Кривбасгідрозахист», яке залишиться після задоволення вимог кредиторів. Отже, суд апеляційної інстанції встановив, що на момент виникнення у

ОСОБА_4 права на відшкодування моральної шкоди - 16 листопада 2010 року, шахти «Першотравнева», «Першотравнева-2», «Першотравнева-Дренажна»

ВО «Кривбасруда», «Першотравнева-Дренажна» управління «Кривбасгідрозахист» є ліквідованими, а ПАТ «Кривбасзалізрудком» не є їх правонаступником.

Отже, вбачається, що оскаржуване судове рішення у цій справі та оскаржуване рішення, яке передано на розгляд об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду, постановлені у подібних правовідносинах.

За змістом пункту 10 частини першої статті 252 ЦПК України суд може з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (у іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду.

Виходячи з викладеного суд вважає за необхідне зупинити касаційне провадження у цій справі до закінчення перегляду об`єднаною палатою Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду справи № 212/3137/17-ц.

Керуючись статтями 252, 253, 415 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Зупинити касаційне провадження у справі № 215/3404/17 за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Криворізький залізорудний комбінат» про відшкодування моральної шкоди, за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Дніпровського апеляційного суду від 07 листопада 2018 року, до закінчення перегляду в касаційному порядку об`єднаною палатою Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду справи № 212/3137/17-ц.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: О. В. Ступак

І. Ю. Гулейков

А. С. Олійник