Провадження № 2/760/1695/20
В справі № 760/5248/17
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 листопада 2020 року Солом`янський районний суд м. Києва в складі:

головуючої судді - Усатової І.А.

при секретарі - Омелько Г.Т.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, ОСОБА_2 , треті особи: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Любенко Тетяна Миколаївна, Головне територіальне управління юстиції у місті Києві про визнання права власності в порядку спадкування за законом,-

В С Т А Н О В И В :

У провадженні Солом`янського районного суду міста Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, ОСОБА_2 , треті особи: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Любенко Тетяна Миколаївна, Головне територіальне управління юстиції у місті Києві про визнання права власності в порядку спадкування за законом.

Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05.03.2019 дану справу перерозподілено та передано в провадження судді Солом`янського районного суду міста Києва Усатовій І.А.

У рамках розгляду справи судом призначено дати судових засідань, зокрема на 18.02.2020, 23.06.2020 та 17.11.2020.

У судове засідання, призначене на 18.02.2020 позивач не з`явилась, про час та дату розгляду справи повідомлена належним чином. Про причину неявки суд не повідомила, будь-яких клопотань та заяв в цей період до суду не подавала, розгляд справи перенесено на 23.06.2020.

Повідомлення позивача про день та час розгляду справи підтверджується наявною в матеріалах справи розпискою. (а.с. 59)

У судове засідання, призначене на 23.06.2020 позивач не з`явилась, про час та дату розгляду справи повідомлена належним чином. Про причину неявки суд не повідомила, будь-яких клопотань та заяв в цей період до суду не подавала, розгляд справи перенесено на 17.11.2020.

Виклик здійснювався телефонограмою. (а.с. 99)

У судове засідання, призначене на 17.11.2020 позивач не з`явилась, про час та дату розгляду справи повідомлена належним чином. Про причину неявки суд не повідомила, будь-яких клопотань та заяв в цей період до суду не подавала.

Згідно наявного в матеріалах справи трекінгу відстеження вручення поштового відправлення АТ «Укрпошта» вбачається, що поштову повістку-повідомлення про час та місце розгляду прави вручено представнику позивача 16.11.2020.

Враховуючи викладене вище, суд вважає, що були вжиті всі визначені законом заходи для повідомлення сторін про розгляд справи.

З урахуванням наведеного суд дійшов висновку, що позивач будучи ініціаторами даного судового провадження, обізнана про розгляд справи, правом участі в судових засіданнях не скористалась, не з`являючись до суду та не проявляючи зацікавленості в розгляді справи.

Згідно з ч.ч. 1, 4 ст. 10 ЦПК України суд при розгляді справи керується принципом верховенства права.

Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

У свою чергу, ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачає, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків.

Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач.

У свою чергу вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справи є обов`язком держави.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Водночас, неявки сторін у судові засідання спричиняють затягуванню строків розгляду справи, що є порушенням як положень Цивільного процесуального кодексу України, так і п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відповідно до якого кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору.

Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України").

За змістом ч.5 ст.223 та п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

У свою чергу, відповідно до п.5 ч.2 ст.223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення.

Тобто, з точки зору закону умовами залишення позовної заяви без розгляду у випадку повторної неявки в судове засідання є ряд чинників, а саме:

- повторна неявка позивача поспіль у судове засідання;

- належне повідомлення позивача про час розгляду справи;

- відсутність поважних причин неявки позивача в судове засідання або неповідомлення їх суду;

- неявка позивача в судове засідання перешкоджає вирішенню спору по суті;

- відсутність заяви позивача про розгляд справи в його відсутності.

Суд враховує, що з точки зору процесуального законодавства суд не зобов`язаний врахувати поважність причин повторної неявки позивача до суду.

Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Відповідно до позиції Верховного Суду, висловленої в постанові від 22 травня 2019 року в справі №61-36375св18, зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними.

Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача або його представника, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду.

Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи.

Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності.

Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Виходячи з цього та викладеного вище, повторних неявок позивача в судові засідання, суд приходить до висновку про залишення позову без розгляду.

Суд при цьому виходить з того, що розглянути справу у відсутності позивача суд позбавлений можливості.

Як зазначено вище, між сторонами існує спір про визнання права власності в порядку спадкування за законом.

Відповідно до ч.ч.1, 3 ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

За змістом ч.ч.1,2 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Виходячи з викладеного вище суд приходить до висновку про залишення позову без розгляду.

Керуючись ст.ст.49,223, 257 ЦПК України,-

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради, ОСОБА_2 , треті особи: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Любенко Тетяна Миколаївна, Головне територіальне управління юстиції у місті Києві про визнання права власності в порядку спадкування за законом - залишити без розгляду.

Скасувати заходи забезпечення позову, вжиті згідно ухвали Солом`янського районного суду м. Києва від 28 листопада 2017 року, якою накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 , право власності на яку зареєстровано за ОСОБА_2 на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 08.02.2017, виданого державний нотаріусом П`ятої київської державної нотаріальної контори Наумовим В.В., зареєстрованого в реєстрі за номером 5-251.

Скасувати заходи забезпечення позову, вжиті згідно ухвали Солом`янського районного суду м. Києва від 21 грудня 2017 року, якою накладено арешт на квартиру

АДРЕСА_1 .

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя: