У Х В А Л А

"28" травня 2020 р. Дніпровський районний суд м. Києва, в складі головуючого судді Катющенко В.П., розглянувши заяву позивача ОСОБА_1 про відвід судді Катющенко В.П., подану в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Держави України в особі ГУ НП у м. Києві (за Дарницьке УП ГУНП у м. Києві), Прокуратури м. Києва (за Київську місцеву прокуратуру № 2), Територіального управління ДБР, розташованому у м. Києві, Управління праці та соціального захисту населення Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації, Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації, заступника голови КМДА Хонди М.П., заступника Міністерства соціальної політики України Попової Л.В. про стягнення завданої майнової шкоди незаконними рішеннями, діями і бездіяльністю, -

В С Т А Н О В И В :

У провадженні Дніпровського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Держави України в особі ГУ НП у м. Києві (за Дарницьке УП ГУНП у м. Києві), Прокуратури м. Києва (за Київську місцеву прокуратуру № 2), Територіального управління ДБР, розташованому у м. Києві, Управління праці та соціального захисту населення Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації, Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації, заступника голови КМДА Хонди М.П., заступника Міністерства соціальної політики України Попової Л.В. про стягнення завданої майнової шкоди незаконними рішеннями, діями і бездіяльністю, яка ухвалою судді Катющенко В.П. від 16 вересня 2019 року була призначена до розгляду за правилами спрощеного провадження, без повідомлення сторін, яким роз`яснено їх процесуальні права подати заяви по суті справи та встановлено відповідні процесуальні строки.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 07 жовтня 2019 року було відмовлено у задоволенні заяви позивача ОСОБА_1 про зупинення провадження у цій цивільній справі.

09 жовтня 2019 року ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва було відмовлено у прийнятті до розгляду доповнення позивача ОСОБА_1 до позовної заяви від 30.07.2019 у цій цивільній справі.

Цього ж дня, ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва залишено без задоволення клопотання позивача ОСОБА_1 про розгляд справи у порядку загального позовного провадження.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 11 листопада 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 16 вересня 2019 року визнано неподаною та повернуто апелянту.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 18 листопада 2019 року за заявою представника відповідача Прокуратури міста Києва - заступника прокурора міста Києва С. Репецького продовжено відповідачу Прокуратурі м. Києва, яка діє за Київську місцеву прокуратуру № 2, процесуальний строк для подачі відзиву на позовну заяву ОСОБА_1 на 10 днів з дня отримання ухвали суду.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 27 лютого 2020 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 16 вересня 2019 року визнано неподаною та повернуто заявнику.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 03 березня 2020 року заяву ОСОБА_1 про роз`яснення ухвал Київського апеляційного суду від 28 жовтня 2019 року та від 11 листопада 2019 року повернуто заявнику.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 17 березня 2020 року відмовлено у прийнятті заяви ОСОБА_1 про перегляд ухвал Київського апеляційного суду від 28 жовтня 2019 року, 11 листопада 2019 року та 03 березня 2020 року за нововиявленими обставинами та повернуто її заявнику.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 18 травня 2020 року відмовлено у прийнятті заяви ОСОБА_1 про перегляд ухвали Київського апеляційного суду від 28 листопада 2019 року та ухвали Київського апеляційного суду від 27 лютого 2020 року за нововиявленими обставинами та повернуто її заявнику.

25 травня 2020 року в електронному вигляді та 26 травня 2020 року безпосередньо до Дніпровського районного суду м. Києва надійшла заява позивача ОСОБА_1 про відвід, до якої долучено ряд додатків. Відвід обґрунтований тим, що головуючий суддя Катющенко В.П. не може розглядати справу, так як прямо чи побічно заінтересована у результаті її розгляду. Також достатньо інших обставин, що викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді

28 травня 2020 року до Дніпровського районного суду м. Києва з Київського апеляційного суду повернулися матеріали даної цивільної справи.

Суд, вивчивши підстави та мотиви поданої заяви, вивчивши матеріали справи, приходить наступного.

Відповідно до статті 36 Цивільного процесуального кодексу України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Згідно із ч.ч. 2, 3 ст. 40 Цивільного процесуального кодексу України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Перевіривши наведені позивачем підстави для відводу головуючого у справі, суд приходить до висновку про необґрунтованість заявленого відводу, оскільки з поданої заяви про відвід судді не вбачається будь-яких підстав для відводу, визначних ст. 36-37 ЦПК України, а також - процесуальних порушень в діях судді Катющенко В.П.

Стаття 6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини гарантує кожному право на справедливий суд. Відповідно до п.1 зазначеної статті кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, установленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У рішенні від 09.11.2006 року по справі «Білуха проти України» Європейського Суду з прав людини (далі ЄСПЛ) зазначено, що відповідно до сталої практики Суду наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями.

Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі.

Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності («Фей проти Австрії» (Fey v. Austria) від 24 лютого 1993 року, пп. 27, 28 та 30; «Ветштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland), № 33958/96, п. 42, ЄСПЛ 2000-ХІІ). У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду («Пуллар проти Сполученого Королівства» (Pullar v. United Kingdom), від 10 червня 1996 року, п. 38).

Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного («Ветштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland), пункт 43).

У рішенні від 10 грудня 2009 р. у справі «Мироненко та Мартенко проти України» ЄСПЛ дійшов висновку, що український суд не був безстороннім за об`єктивним критерієм.

На обґрунтування свого висновку ЄСПЛ звернув увагу на те, що, застосовуючи об`єктивний критерій, слід з`ясувати, чи існують, окрім самої поведінки судді, певні факти, які можуть бути підставою для сумніву в його безсторонності.

Тобто, при визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного судді, позиція особи, про яку йдеться, має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими.

Змагальність судового процесу та покладення на суд обов`язку здійснювати цивільне судочинство об`єктивно та неупереджено є передумовою того, що рішення по суті справи може бути ухвалено як на користь позивача, так і відповідача, що не свідчить про зацікавленість або упередженість судді.

Таким чином, усі дії головуючого під час розгляду даної справи в повній мірі відповідають завданням та засадам цивільного судочинства, спрямовані на забезпечення захисту прав усіх учасників справи, в тому числі позивача.

За вказаних обставин, заяву позивача про відвід слід передати для його вирішення в порядку ст. 33 ч.1 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 33, 36,40, 258, 260, 353 ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Визнати заяву позивача ОСОБА_1 про відвід судді Катющенко В.П. необґрунтованою.

Передати заяву про відвід для вирішення в порядку ч. 1 ст. 33 Цивільного процесуального кодексу України.

Ухвала оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції, якщо скаргу подано на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя: