Справа № 361/369/20
Провадження № 2/361/1693/20
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

/заочне/

28 травня 2020 року Броварський міськрайонний суд Київської області у складі головуючого судді Селезньової Т.В., при секретарі Мельниченко Я.І., з участю позивача ОСОБА_1 , представника позивача ОСОБА_2 , розглянувши в судовому засіданні в м. Бровари цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , треті особи ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , Броварська міська рада Київської області, про визнання таким, що втратив право користування жилим приміщенням,

встановив:

Позивач просить визнати відповідача таким, що втратив право користування жилим приміщенням - квартирою АДРЕСА_1 .

В обґрунтування даного позову зазначив, що у 1986р. йому видано ордер на право зайняття даної квартири разом з родиною з 4 чоловік (дружиною а двома дітьми). На даний час квартира є не приватизованою, в ній зареєстровано 7 осіб: він, його син ОСОБА_4 , дочка ОСОБА_5 , зять ОСОБА_6 , та двоє онуків: ОСОБА_7 та ОСОБА_8 . Також в даній квартирі зареєстрований ОСОБА_3 (син його дружини, який був усиновлений ним у 1974р.), проте фактично не проживає в цій квартирі з 2006 року (після смерті його матері- дружини позивача), не сплачує комунальні платежі, не отримує кореспонденцію за даною адресою, особистих речей його у квартирі нема. наявність реєстрації відповідача порушує права позивача, і крім того, є перешкодою для безоплатної приватизації.

Відповідач повторно не явився в судове засідання; був повідомлений належним чином, шляхом направлення йому рекомендованих листів за адресою його місця проживання. Копію позовної заяви і доданих доказів відповідач не отримав, конверт повернувся до суду не врученим з поштовою відміткою "за закінченням терміну зберігання". Від відповідача не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності, і він не повідомив про причини неявки.

Позивач та його представник у судовому засіданні позов підтримали , надали пояснення, аналогічні викладеним у позовній заяві, просили суд позов задовольнити.

Треті особи ОСОБА_5 та ОСОБА_4 подали заяви про розгляд справи у їв відсутності, проти задоволення позову не заперечують.

Третя особа БМР Київської області подала заяву про розгляд справи за відсутності їхнього представника та прийняти рішення на власний розсуд.

Суд, прийнявши всі заходи по виклику відповідача, вважає можливим розглянути справу заочно, згідно ст.223 та ст.280 ЦПК України.

Згідно ордеру № 1576, виданому Виконавчим комітетом Броварської міської ради народних депутатів, ОСОБА_4 з сім`єю з 4 чоловік надано на право зайняття приміщення житловою площею 41,69 м.кв, яке складається з 3 кімнат за адресою: АДРЕСА_2 . Ордер виданий на підставі рішення міськвиконкому від 15.12.1986 року за № 325. Склад сім?ї: 1) ОСОБА_1 , голова сім`ї; 2) ОСОБА_9 , дружина; 3) ОСОБА_10 , син; 4) ОСОБА_11 , дочка.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_9 померла.

Згідно довідок про зареєстрованих у житловому приміщенні - у квартирі за адресою АДРЕСА_2 зареєстровані ОСОБА_1 , ОСОБА_10 , ОСОБА_12 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 та ОСОБА_3 .

Згідно акту обстеження житлово-побутових умов від 11.01.2020р. встановлено, що за адресою: АДРЕСА_2 , зареєстрований але фактично не проживає з 2006р. усиновлений ОСОБА_1 син ОСОБА_3 . Місце проживання чи перебування сина ні заявнику, ні сусідам не відоме.

Свідок ОСОБА_13 у суді пояснив, що є сусідом позивача, відповідача (син його дружини) він бачив усього 1-2 рази, він не живе відколи померла його мати, дружина позивача.

Свідок ОСОБА_14 у суді пояснив, що також є сусідом позивача, знає його з 1978 року, його прийомного сина ОСОБА_3 бачив востаннє в 2006 році.

Таким чином, суд встановив такі факти:

Позивач отримав право користування даною квартирою на підставі ордеру.

Відповідач зареєстрований на постійне проживання у даній квартирі з 18.11.2005р. як член сім,ї наймача.

Відповідач не проживає у квартирі 3 2006 року, не користується квартирою тривалий час, значно більше одного року.

Не встановлено фактів чинення перешкод з боку позивача та інших членів сім?ї щодо проживання відповідача в даному жилому приміщенні протягом всього зазначеного часу.

Не встановлено будь-яких поважних причин відсутності відповідача у квартирі, і не встановлено підстав для збереження за ним права користування даним жилим приміщенням.

Згідно ч.2 ст.64 ЖК України, до членів сім`ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Членами сім`ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство.

Відповідно до ст..71 ЖК України, при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім`ї за ними зберігається жиле приміщення протягом шести місяців.

Відповідно до ст..72 ЖК України, визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку.

Відповідно до ст. 7 Закону України від 11 грудня 2003 року «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» зняття з реєстрації місця проживання здійснюється на підставі: заяви особи або її законного представника;судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, про виселення, про визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою. Таким чином, як випливає із указаної норми, зняття з реєстрації місця проживання може бути здійснено на підставі рішення суду виключно про: 1) позбавлення права власності на житлове приміщення; 2) позбавлення права користування житловим приміщенням; 3) визнання особи безвісно відсутньою; 4) оголошення фізичної особи померлою; 5) про виселення.

За змістом ч.1 ст.16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Таким чином, є підстави для визнання відповідача таким, що втратив право користування жилим приміщенням - даною квартирою, з підстав,

Керуючись ст.71,72 ЖК України ст.ст. 12,13, 81, 141, 259, 263-265, 280 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ :

Позов задовольнити;

визнати ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 таким, що втратив право користування квартирою АДРЕСА_1 .

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яку він може подати протягом тридцяти днів з дня його проголошення або складення повного рішення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява буде подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення.

Позивач має право оскаржити заочне рішення шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення або складення повного рішення. у разі, якщо повне рішення не вручено у день проголошення або складення повного рішення, позивач має право на поновлення строку, якщо апеляційну скаргу буде ним подано протягом 30 днів з дня отримання повного рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Київського апеляційного суду або згідно п.15.5 Перехідних положень ЦПК- через суд першої інстанції, який ухвалив рішення..

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом встановлених строків не будуть подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Згідно Закону № 540-IX від 30.03.2020 та п.3 перехідних положень ЦПК - під час дії карантину, встановленого КМУ з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби, строк апеляційного оскарження, визначений статтею 284, 354 ЦПК, продовжується на строк дії такого карантину.

Повне рішення виготовлено 01.06.2020р.

Суддя Т.В. Селезньова