Справа № 288/603/20
Провадження № 2/288/246/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 травня 2020 року смт Попільня

Попільнянський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді - Зайченко Є. О.,

за участю секретаря судових засідань - Добрянської В.П.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в смт. Попільня Житомирської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Попільнянської селищної ради Попільнянського району Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернулась до суду з позовною заявою до Попільнянської селищної ради Попільнянського району Житомирської області (далі - відповідач) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, в обґрунтування якої вказує, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , яка на день смерті проживала та була зареєстрована у АДРЕСА_2 .

За життя, померла склала заповіт, посвідчений 21 травня 2007 року секретарем Сокільчанської сільської ради, ОСОБА_3 , за реєстром № 13, відповідно до умов якого, ОСОБА_2 , заповіла позивачу земельну ділянку (пай), присадибну земельну ділянку та належний їй житловий будинок.

З метою оформлення спадкових прав, позивач звернулась 12 травня 2020 року до нотаріуса, з метою подачі заяви про прийняття спадщини за заповітом, проте, отримала відмову у вчиненні нотаріальної дії та їй було повідомлено нотаріусом, що відповідно до ч. 1 ст.1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Згідно з ч. 1 ст.1270 вказаного кодексу, для прийняття спадщини встановлюється шестимісячний строк з моменту відкриття спадщини, який закінчився 06 квітня 2020 року.

Заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , позивач не подала своєчасно у шестимісячний строк, передбачений ст. 1270 ЦК України, через запровадження карантину, для запобігання поширення вірусної інфекції KOVID-19.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 на всій території України, з 12 березня 2020 року та по ІНФОРМАЦІЯ_2 , запроваджено карантин, з метою протидії поширення короновірусної інфекції KOVID-19. Кабінетом Міністрів України було прийнято рішення про припинення міжміського, міжобласного, автомобільного, залізничного та авіасполучення.

А тому, позивач не мала можливості прибути до закінчення 6-ти місячного строку до нотаріальної контори, за місцем відкриття спадщини, так як значна частина строку для прийняття спадщини знаходилась в період дії карантину, власного транспорту у неї немає.

Постановою Кабінету Міністрів України було частково скасовано обмеження, введені в Україні через епідемію коронавірусу та дозволено з 11 травня 2020 року діяльність нотаріусів, таким чином, позивач вважала, що нотаріальні контори не працюють, через карантин.

Більше того, термін, який вона пропустила, є незначним.

На сьогоднішній день, жодних заяв про прийняття спадщини за вказаним спадкодавцем, до нотаріальної контори, подано не було, спадкова справа не відкривалась, а тому, питання про визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини може бути вирішене тільки в судовому порядку.

Позивач просить, визначити їй, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 , матері, ОСОБА_2 , у три місяці, з дня набрання рішення суду законної сили.

Позивач в підготовче судове засідання не з`явилась, в позовній заяві просила розгляд справи проводити без її участі.

Представник відповідача Попільнянської селищної ради Попільнянського району Житомирської області в підготовче судове засідання не з`явився, надав до суду лист в якому просив справу розглядати без участі їх представника. Проти задоволення позовних вимог не заперечують.

Згідно частини третьої статті 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

У відповідності до частини другої статті 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до частини третьої статті 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Суд, дослідивши матеріали справи приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого 09 жовтня 2019 року Попільнянським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Житомирській області, ОСОБА_2 , померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що складено відповідний актовий запис № 225.

Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , її батьками вказані ОСОБА_4 та ОСОБА_2 .

Згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 , ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , про що складено відповідний актовий запис № 4.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , уродженка с. Маркова Волиця, Попільнянського району Житомирської області, постійно проживала та була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , до дня смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 . На момент смерті за вищевказаною адресою була зареєстрована з сином ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_6 . Інші особи за вказаною адресою не проживали та не були зареєстровані, що підтверджується довідкою виконавчого комітету Попільнянської селищної ради Попільнянського району Житомирської області від 04 травня 2020 року №149.

Відповідно до державного акту серії ЯА №427616, виданого 05 травня 2005 року головою Попільнянської районної державної адміністрації, ОСОБА_2 на підставі розпорядження голови Попільнянської районної державної адміністрації від 9 лютого 2005 року № 39, є власником земельної ділянки площею 3,1140 га, яка розташована на території Сокільчанської сільської ради Попільнянського району Житомирської області, цільове призначення: для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Акт зареєстровано в Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею, договорів оренди землі за № 57.

Відповідно до заповіту посвідченого 21 травня 2007 року секретарем Сокільчанської сільської ради, ОСОБА_3 , за реєстром № 13, відповідно до умов якого, ОСОБА_2 , заповіла ОСОБА_1 земельну ділянку (пай), що належала їй на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯА № 427616, житловий будинок з господарськими будівлями та земельною ділянкою 0,69 га, яка знаходиться біля будинку в АДРЕСА_2 .

Відповідно до витягу зі Спадкового реєстру № 60116556 від 06 травня 2020 року, заповіт, посвідчений 21 травня 2007 року Сокільчанською сільською радою, номер в реєстрі 13, є чинним.

Згідно з інформацією зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 60116543 виданого 06 травня 2020 року, спадкова справа після смерті ОСОБА_2 , до даного часу не заведена.

Відповідно до повідомлення приватного нотаріуса Попільнянського районного нотаріального округу Житомирської області від 12 травня 2020 року № 98/01-16, ОСОБА_1 відмовлено в прийняття заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , оскільки був пропущений встановлений чинним законодавством строк для прийняття спадщини, який у її випадку закінчився 06 квітня 2020 року.

Судом досліджено поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини позивачем та встановлено, що вона у період часу, який відведений для прийняття спадщини в зв`язку з запровадження Урядом карантину, з метою протидії поширення короновірусної інфекції КОVID-19, не мала можливості своєчасно звернутися в нотаріальну контору, так як значна частина строку для прийняття спадщини знаходилась в період дії карантину та оскільки було прийнято рішення про припинення міжміського, міжобласного, автомобільного, залізничного та авіасполучення, а власного транспорту позивач немає.

Всі вказані обставини є поважними та вплинули на своєчасність прийняття позивачем спадщини.

Спадкоємці, які протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України не подали заяву про прийняття спадщини, вважаються такими що не прийняли її.

Згідно з правилами статті 1220 ЦК України часом відкриття спадщини вважається день смерті особи, зазначений у свідоцтві про смерть, виданим відповідним державним органом реєстрації актів цивільного стану.

Відповідно до пункту 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Стаття 1261 ЦК України визначає, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно частини п`ятої статті 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до частини першої статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Як вбачається з частини третьої статті 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Законодавцем не надається ніякого значення тривалості періоду, який пройшов з дня закінчення строку для прийняття спадщини, що не виключає можливості подачі до нотаріуса заяви про прийняття спадщини за наявності поважності причин його пропуску, також і після спливу значної кількості часу.

За змістом статей 12, 81, 89, 263 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

Встановлено, що позивач дійсно пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважної причини, тому суд вважає за необхідне визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

За вищенаведених обставин, є достатні підстави для задоволення позовних вимог та надання ОСОБА_1 додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом.

Керуючись Постановою Пленуму Верховного суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування»; статтями 1223, 1265, 1268-1270, 1272 ЦК України; статтями 4, 12, 13, 19, 23, 28, 48, 76, 78, 81, 128, 189-200, 206, 211, 247, 258, 259, 263-265, 352, 354, 355 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Попільнянської селищної ради Попільнянського району Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 , матері, ОСОБА_2 , у три місяці, з дня набрання рішення суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя Попільнянського

районного суду Є. О. Зайченко