Справа № 740/1479/20
Провадження № 2/740/787/20
Р І Ш Е Н Н Я

з а о ч н е

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 травня 2020 року м. Ніжин

Ніжинський міськрайонний суд Чернігівської області в складі:

головуючої судді - Ковальової Т.Г.,

за участю секретаря судових засідань - Кубрак Н.М.,

розглянувши в порядкуспрощеного позовного провадження справуза позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Ніжинський ремонтний завод інженерного озброєння» про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні,

встановив:

Позивач звернувся до суду із зазначеним позовом, у якому просить стягнути з відповідача на його користь середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні в сумі 51017 грн 17 коп. за період з 01 жовтня 2019 року по 01 квітня 2020 року.

В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що 19 липня 2012 року по 05 лютого 2018 року він перебував в трудових відносинах з ДП «Ніжинський ремонтний завод інженерного озброєння».

06.02.2018 його звільнено з роботи за власним бажанням згідно ст.38 КЗпП України, проте йому не було виплачено заробітну плату, яка станом на 06.02.2018 становила 57547,57 грн.

Вказана сума була стягнута рішенням Ніжинського міськрайонного суду від 17 жовтня 2018 року, як і середній заробіток за затримку розрахунку при звільненні за період з 07 лютого 2018 року по 01 липня 2018 року в сумі 38 615,16 гривень.

Оскільки відповідач продовжував затримувати розрахунок при звільненні і не виплачував належні його кошти, він знову звернувся до суду.

Рішенням Ніжинського міськрайонного суду від 11.02.2019 на його користь стягнуто 51418,88 грн середнього заробітку за затримку розрахунку при звільненні за період часу з 01 липня 2018 року по 31 грудня 2018 року.

Також він звертався до суду із позовною заявою, на підставі якої рішенням Ніжинського міськрайонного суду від 06 листопада 2019 року з відповідача на його користь стягнуто 74718,06 грн середній заробіток за затримку розрахунку при звільненні за період з 01 січня 2019 року по 31 вересня 2019 року.

На теперешній час відповідач не розрахувався з ним, таким чином зобов`язання ДП «Ніжинський ремонтний завод інженерного озброєння» по виплаті середнього заробітку за затримку розрахунку при звільненні тривають. Позивач просить стягнути з відповідача на його користь середній заробіток за затримку розрахунку при звільненні за період з 01 жовтня 2019 року по 01 квітня 2020 року в сумі 51017 грн 17 коп.

Ухвалою суду від 21 квітня 2020 року провадження у справі відкрито та справу призначено до судового розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

Інформація про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження розміщена на офіційній сторінці суду веб-порталу судової влади України.

Відповідачу було запропоновано протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі подати відзив на позовну заяву відповідно до ч.1 ст.278 ЦПК України.

Ухвалу про відкриття провадження у справі відповідач отримав 24 квітня 2020 року, про що свідчить повідомлення про вручення матеріалів рекомендованим листом, але в установлений судом п'ятнадцятиденний строк із дня вручення ухвали не подав заяву із запереченням щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження та відзив на позов, що згідно ч.5 ст.279 ЦПК України є підставою для вирішення спору за наявними матеріалами справи.

Відповідно до ч.8 ст.178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Враховуючи, що відповідач не подав відзив, суд відповідно до ст.280, 281 ЦПК розглядає справу на підставі наявних у ній доказів з ухваленням заочного рішення.

Дослідивши зібрані по справі докази, суд дійшов висновку, що позов законний, обґрунтований і підлягає задоволенню з наступних підстав.

За змістом ст.47 КЗпП України власник або уповноважений ним орган зобов'язаний в день звільнення видати працівникові належно оформлену трудову книжку і провести з ним розрахунок у строки, зазначені в статті 116 цього Кодексу.

Згідно ч.1 ст.116 КЗпП України при звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, провадиться в день звільнення. Якщо працівник в день звільнення не працював, то зазначені суми мають бути виплачені не пізніше наступного дня після пред'явлення звільненим працівником вимоги про розрахунок. Про нараховані суми, належні працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган повинен письмово повідомити працівника перед виплатою зазначених сум.

В судовому засіданні встановлено, що позивач перебував у трудових відносинах з ДП "Ніжинський ремонтний завод інженерного озброєння» і був звільнений 06.02.2018 згідно ст.38 КЗпП України.

З довідки №176 від 27.04.2018 вбачається, що на день звільнення заборгованість по виплаті заробітної плати підприємства перед ОСОБА_1 становить 57547,57 грн.

Відповідно до рішення Ніжинського міськрайонного суду від 06 листопада 2019 року, позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено, стягнуто з ДП «Ніжинський ремонтний завод інженерного озброєння» на його користь 74718,06 грн середнього заробітку за затримку розрахунку при звільненні за період з 01 січня 2019 року по 31 вересня 2019 року.

Непроведення з вини власника або уповноваженого ним органу розрахунку з працівником у строки, зазначені в статті 116 КЗпП України, є підставою для відповідальності, передбаченої ст.117 КЗпП України щодо виплати середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні за весь період невиплати належних працівникові при звільненні сум, що зазначено у правовій позиції Верховного суду України у справі 6-144ц13 від 29 січня 2014 року, яка враховується судом відповідно до ч.2 ст.214 ЦПК України.

Відповідно до п.20 постанови Пленуму Верховного Суду України від 24 грудня 1999 року №13 Про практику застосування судами законодавства про оплату праці, установивши при розгляді справи про стягнення заробітної плати у зв`язку із затримкою розрахунку при звільненні, що працівникові не були виплачені належні йому від підприємства, установи, організації суми в день звільнення, коли ж він у цей день не був на роботі - наступного дня після пред`явлення ним роботодавцеві вимог про розрахунок, суд на підставі ст.117 КЗпП України стягує на користь працівника середній заробіток за весь період затримки розрахунку, а при непроведенні його до розгляду справи - по день постановлення рішення, якщо роботодавець не доведе відсутності в цьому своєї вини. Сама по собі відсутність коштів у роботодавця не виключає його відповідальності.

Середній заробіток працівника визначається згідно ст.27 Закону України "Про оплату праці" за правилами, передбаченими Порядком обчислення середньої заробітної плати, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 08 лютого 1995 року №100, з подальшими змінами та доповненнями.

Відповідно до п.8 постанови КМУ №100 від 08.02.1995 року з наступними змінами передбачено нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період. У разі коли середня місячна заробітна плата визначена законодавством як розрахункова величина для нарахування виплат і допомоги, вона обчислюється шляхом множення середньоденної заробітної плати, розрахованої згідно з абзацом першим цього пункту, на середньомісячне число робочих днів у розрахунковому періоді. Середньомісячне число робочих днів розраховується діленням на 2 сумарного числа робочих днів за останні два календарні місяці згідно з графіком роботи підприємства, установи, організації, встановленим з дотриманням вимог законодавства.

Відповідно до довідки про доходи заробіток позивача за останні два календарні місяці роботи становить 8837,71 грн, середньоденний заробіток становить - 401,71 грн. ОСОБА_1 просить стягнути середньоденний заробіток за затримку розрахунку при звільненні за період з 01 жовтня 2019 року по 01 квітня 2020 року, що становить 186 робочих днів, таким чином, виходячи з розрахунку 127 (робочих днів) ? 401,71 (сума середньоденного заробітку), стягненню підлягає 51017 грн 17 грн.

На підставі ст.141 ЦПК України з відповідача необхідно стягнути на користь позивача понесені ним витрати по сплаті судового збору в сумі 840,80 грн.

Керуючись ст.47, 94, 115-117 КЗпП України, ст.2, 3 Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати», ст.141, 263-265, 274, 279, 280-284, 289, 430 ЦПК України, суд

ухвалив:

Стягнути з Державного підприємства "Ніжинський ремонтний завод інженерного озброєння", , адреса: Чернігівська область, м.Ніжин, вул.Прилуцька, буд.№131, на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 , середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за період з 01 жовтня 2019 року по 01 квітня 2020 року в сумі 51017 грн 17 грн. та 840 грн 80 коп сплаченого судового збору, а всього 51857 (п`ятдесят одна тисяча вісімсот п`ятдесят сім) грн 97 коп.

Копію заочного рішення направити відповідачу в порядку, передбаченому статтею 272 ЦПК України, - протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі.

Заочне рішення може бути переглянуте Ніжинським міськрайонним судом за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Відповідно до п.3 Розділу XII Прикінцевих положень ЦПК України строк апеляційного оскарження, який встановлений у рішенні суду, не може бути меншим, ніж строк дії карантину, пов'язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Головуюча суддя Т.Г. Ковальова