печерський районний суд міста києва
22 травня 2020 року Печерський районний суд м. Києва
суддя Волкова С.Я.
секретар судового засідання Топал А.І.,
учасники справи:
відповідач: Товариство з обмеженою відповідальністю «ЕкоЕнергобуд»,
треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕкоЕнергобуд», треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про звільнення з посади директора та зобов`язання вчинити певні дії,
У грудні 2019 р. ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕкоЕнергобуд» про припинення у судовому порядку трудових відносин між нею та Товариством з обмеженою відповідальністю «ЕкоЕнергобуд» на підставі частини першої статті 38 КЗпП України. Свої вимоги обґрунтовує тим, що 05.07.2004 р. її було призначено виконуючим обов`язки директора означеного товариства; відомості про неї як керівника цього товариства містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань. У липні 2019 р. виявила бажання реалізувати своє право, передбачене частиною першою статті 38 КЗпП України, та припинити трудові відносини із відповідачем, для чого ініціювала скликання загальних зборів учасників товариства для вирішення питання звільнення, про що 04.07.2019 р. учасникам товариства ОСОБА_3 та ОСОБА_2 направила повідомлення із зазначенням дати та часу проведення зборів 08.08.2019 р. о 10:00 год., втім загальні збори не відбулися, оскільки учасникам товариства ОСОБА_3 , ОСОБА_2 на зазначену дату та час зборів не з`явилися та не повідомили про причини неявки.
Ухвалою судді від 02.01.2020 р. у справі відкрито провадження за правилами позовного (спрощеного) провадження.
Повідомленням суду від 02.01.2020 р. учасників справи повідомлено про розгляд справи за правилами позовного (спрощеного) провадження, яким одночасно сторонам роз`яснено їх процесуальні права на подачу відповідних заяв по суті справи у встановлені строки.
Згідно частини першої статті 174 ЦПК України, що регулює питання видів та змісту заява про суті справи, при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Означене є правом учасників справи.
Суд вважає за можливе розглянути справу у відсутність учасників справи за правилами спрощеного позовного провадження та ухвалити заочне рішення відповідно до статті 280 ЦПК України.
Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, дійшов висновку про задоволення позову, виходячи з такого.
Згідно з Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань ОСОБА_1 є директором Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕкоЕнергобуд», посаду обіймає з 05.07.2004 р.
Вищим органом товариства є збори учасників, вкладаються з учасників товариства або призначених ними представників (пункт 10.1 Статуту); збори учасників мають право вирішувати будь-які питання, пов`язані з діяльністю товариства (пункт 10.7 Статуту); до виключної компетенції зборів учасників належить обрання і відкликання членів виконавчого органу (підпункт «г» пункту 10.8 Статуту).
Надані суду документи свідчать про те, що ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 ; ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 ; ОСОБА_6 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Згідно статті 31 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю» збори учасників товариства можуть скликатися на вимогу та в ініціативи виконавчого органу товариства; на вимогу наглядової ради товариства; на вимогу учасника або учасників товариства, які на день подання вимоги в сукупності володіють 10 або більше відсотками статутного капіталу товариства.
Надані суду документи свідчать про те, що повідомленням від 04.07.2019 р. учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕкоЕнергобуд» ОСОБА_2 та ОСОБА_3 повідомлено про скликання загальних зборів 08.08.2019 р. о 10:00 год. із порядком денним: звільнення ОСОБА_1 з посади, одночасно із повідомленням третім особам було направлено копію заяви ОСОБА_1 від 04.07.2019 р. про звільнення за власним бажанням. 08.08.2019 р. загальні збори учасників не відбулися за відсутністю на них учасник ів товариства.
Згідно статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Згідно частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Згідно частини першої статті 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин.
Згідно частини першої статті 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на повагу до свого приватного і сімейного життя, до свого житла і кореспонденції.
Враховуючи положення частини першої статті 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, усталену практику Європейського Суду з прав людини, слід зробити висновок, що наявність у реєстрі інформації щодо ОСОБА_1 як про керівника товариства відноситься до професійної діяльності останньої та охоплюється поняттям «приватне життя».
У пункті 4 частини першої статті 36 КЗпП України визначено, що підставами припинення трудового договору, зокрема, є розірвання трудового договору з ініціативи працівника.
Згідно частини першої статті 38 КЗпП України працівник має право розірвати трудовий договір, укладений на невизначений строк, попередивши про це власника або уповноважений ним орган письмово за два тижні. У разі, коли заява працівника про звільнення з роботи за власним бажанням зумовлена неможливістю продовжувати роботу (переїзд на нове місце проживання; переведення чоловіка або дружини на роботу в іншу місцевість; вступ до навчального закладу; неможливість проживання у даній місцевості, підтверджена медичним висновком; вагітність; догляд за дитиною до досягнення нею чотирнадцятирічного віку або дитиною з інвалідністю; догляд за хворим членом сім`ї відповідно до медичного висновку або особою з інвалідністю I групи; вихід на пенсію; прийняття на роботу за конкурсом, а також з інших поважних причин), власник або уповноважений ним орган повинен розірвати трудовий договір у строк, про який просить працівник.
Конституційний Суд України у рішеннях № 14-рп/2004 від 07.07.2004 р., № 8-рп/2007 від 16.10.2007 р. № 2-рп/2008 від 29.01.2008 р. зазначав, що визначене статтею 43 Конституції України право на працю розглядає як природну потребу людини своїми фізичними і розумовими здібностями забезпечувати своє життя. Це право передбачає як можливість самостійно займатися трудовою діяльністю, так і можливість працювати за трудовим договором чи контрактом.
Свобода праці передбачає можливість особи займатися чи не займатися працею, а якщо займатися, то вільно її обирати, забезпечення кожному без дискримінації вступати у трудові відносини для реалізації своїх здібностей. За своєю природою право на працю є невідчужуваним і по суті означає забезпечення саме рівних можливостей для його реалізації.
Враховуючи порушення права ОСОБА_1 на припинення трудового договору, обраний нею спосіб захисту направлений на відновлення її трудових прав, гарантованих Конституцією України.
Передбачений частиною першою статті 38 КЗпП України порядок розірвання трудового договору з ініціативи працівника передбачає попередження ним про це власника або уповноважений орган письмово за два тижні.
За встановлених у цій справі обставин положення закону щодо письмового попередження власника про бажання працівника звільнитись нівелюється, а іншого порядку звільнення з ініціативи працівника чинне законодавство не передбачає.
Частиною другою статті 5 ЦПК України встановлено, що у випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.
Зі змісту позову ОСОБА_1 убачається, що вона просить суд припинити трудові відносини між нею та Товариством з обмеженою відповідальністю «ЕкоЕнергобуд»», як з директором цього товариства. Втім вирішення питання про звільнення керівника товариства відноситься до виключної компетенції загальних зборів товариства. Разом з тим відповідно до вимог частини другої статті 5 ЦПК України, з урахуванням встановлених обставин справи та, виходячи з того, що пред`явлення позову по суті спрямоване на припинення трудових правовідносин між сторонами, суд вважає, що ефективним і таким, що не суперечить закону, у даному випадку буде такий спосіб захисту як припинення трудових відносин з Товариством з обмеженою відповідальністю «ЕкоЕнергобуд» на підставі частини першої статті 38 КЗпП України.
У частині першій статті 25 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань» визначено, що державна реєстрація та інші реєстраційні дії проводяться на підставі документів, що подаються заявником для державної реєстрації та судових рішень, що набрали законної сили та тягнуть за собою зміну відомостей в Єдиному державному реєстрі.
У зв`язку із задоволенням позову в повному обсязі, судові витрати у виді судового збору в розмірі 768,40 грн. відповідно до статті 141 ЦПК України покладаються на відповідача.
На підставі викладеного, керуючись статтями 3, 15, 16 ЦК України, статтями 12, 13, 19, 81, 141, 263-265, 267, 273, 274, 280, 354, 355 ЦПК України суд,
Позов - задовольнити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. В такому випадку рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не були вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Повторне заочне рішення позивач та відповідач можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Апеляційні скарги подаються учасниками справи до Київського апеляційного суду або через Печерський районний суд м. Києва.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Позивач: ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1 , адреса місця реєстрації: АДРЕСА_1 ).
Третя сооба: ОСОБА_7 ( АДРЕСА_2 ).
Третя особа: ОСОБА_3 ( АДРЕСА_3 ).
Суддя Волкова С.Я.