ВАСИЛЬКІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 362/2942/19
Провадження № 2-п/362/17/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27.05.2020 року Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Лебідь-Гавенко Г.М.,

з участі секретаря Шевченко М.В.,

розглянувши заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Васильківського міськрайонного суду від 16 січня 2020 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу та 100% річних,

в с т а н о в и в:

Заочним рішенням Васильківського міськрайонного суду Київської області від 16 січня 2019 року позов ОСОБА_2 задоволено та стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 заборгованість за договором позики від 13.03.2018 року у розмірі 2 080 доларів США, що станом на 13.05.2019 року еквівалентно сумі 54 787 грн. 20 коп. основного боргу, 2 245.26 доларів США, що станом на 13.05.2019 року еквівалентно сумі 59 140 грн. 15 коп. 100 % річних.

07 лютого 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про перегляд вищезазначеного судового рішення, мотивуючи її тим, що він подавав клопотання про витребування доказів в судове засідання 16 січня 2020 року, на якому судом було винесено рішення в якому судом не належним чином оцінено розписку від 13.03.2018 року і не звернув уваги на той факт, що вона не містить відомостей щодо суми отриманих ним від позивача коштів у позику, тобто не підтверджено факт передачі коштів (а.с.61-63).

В судове засідання відповідач та його представник повторно не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи, судом повідомлялися належним чином причини неявки суду не повідомили (а.с.95).

Позивач та його представник в судове засідання не з`явилися, надіслали заяву про розгляд справи у їх відсутності та підтримали подані до суду письмові заперечення в яких просили відмовити в задоволенні заяви про перегляд заочного рішення через її безпідставність (а.с.71, 97).

Дослідивши матеріали справи, заяву про перегляд заочного рішення, заперечення на заяву, суд дійшов до наступного висновку.

З матеріалів справи вбачається, що заочним рішенням Васильківського міськрайонного суду Київської області від 16 січня 2020 року позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу та 100% річних задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 заборгованість за договором позики від 13.03.2018 року у розмірі 2 080 доларів США, що станом на 13.05.2019 року еквівалентно сумі 54 787 грн. 20 коп. основного боргу, 2 245.26 доларів США, що станом на 13.05.2019 року еквівалентно сумі 59 140 грн. 15 коп. 100 % річних (а.с.52-56).

Відповідач отримав копію повного тексту рішення 29 січня 2020 року та 07 лютого 2020 року подав заяву про перегляд зазначеного рішення, в якій посилається на те, що 16 січня 2020 року ним було подано клопотання про витребування доказів та розгляд справи без його участі.

Матеріали справи містять докази того, що про судові засідання, які були призначені на 16.09.2019 року, 26.11.2019 року, 10.12.2019 року, 16.01.2019 року відповідач був повідомлений належним чином, що підтверджується отриманими повістками (а.с. 21, 28, 41).

Відповідач та його представник в призначені судові засідання не з`являлися від представника відповідача Бородін А ОСОБА_3 В ОСОБА_3 надходили клопотання про перенесення судових засідань у зв`язку з хворобою та занятістю в іншому процесі (а.с.19, 29, 36).

Приписами ст. 288 ЦПК України встановлені підстави задоволення заяви та скасування заочного рішення.

Так, ч. 1 ст. 288 ЦПК України визначено, що заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

З аналізу ч. 1 ст. 288 ЦПК України вбачається, що для скасування заочного рішення необхідна наявність одночасно двох наведених умов, а саме: поважність причин неявки в судове засідання; поважність причин, за яких особа не могла повідомити причини своєї неявки в судове засідання і наявність доказів, на які посилається заявник, і які мають істотне значення для правильного вирішення справи, що також слідує з роз`яснень п. 30 постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12.06.2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції».

Статтею 128 ЦПК України встановлено порядок виклику в судове засідання осіб, які беруть участь у справі.

Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно. Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через курєрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи ( ч. 6 ст. 128 ЦПК України).

Відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).

Згідно ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

З матеріалів справи вбачається, що відповідач був належним чином повідомлений про час і місце судового засідання, за зареєстрований місцем проживання, крім того представник відповідача протягом розгляду справи надсилав клопотання про перенесення судового засідання, на підстав чого судом переносились судові засідання для надання стороні захисту належним чином захистити права відповідача, в судовому засіданні 16.01.2020 року, в день прийняття судового рішення судом було задоволено клопотання відповідача про дослідження оригіналу розписки та досліджено його на стадії дослідження доказів, що підтверджується матеріалами справи, а саме клопотанням позивача про повернення оригіналу розписки (а.с.59).

Також відповідно до ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані: 1) виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; 2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; 3) з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; 4) подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; 5) надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; 6) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; 7) виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Крім того, відповідач повинен вказати докази, що можуть вплинути на зміст прийнятого заочного рішення. До них варто віднести докази, які мають значення для справи, і можуть привести до ухвалення іншого рішення, протилежного винесеному цілком або частково, або зміні рішення.

Разом з цим, під час розгляду заяви про перегляд заочного рішення заявником не надано належних доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ч. 1 ст. 2 ЦПК України).

У відповідності до п. 1 ч. 3 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для скасування заочного рішення суду, тому заяву ОСОБА_1 про перегляд судового рішення необхідно залишити без задоволення.

Частиною 4 ст. 287 ЦПК України визначено, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Керуючись статтями 43, 44, 128, 223, 260. 280, 287, 288 ЦПК України, суд,

п о с т а н о в и в:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Васильківського міськрайонного суду від 16 січня 2020 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу та 100% річних - відмовити.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя Г.М. Лебідь-Гавенко