Справа №295/9051/19
УХВАЛА

іменем України

"20" травня 2020 р.

Богунський районний суд м. Житомира у складі:

головуючого судді Кузнєцова Д.В.,

при секретарі с/з Поліщук О.В.,

за участі представника ГО «ГК «Світанок Плюс» Струкової Л.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Громадської організації «Гаражний кооператив «Світанок Плюс», Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) про визнання недійсним рішення загальних зборів,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду із указаним позовом, у якому просить суд: визнати недійсними та скасувати рішення позачергових загальних зборів Міської громадської організації «Гаражний кооператив «Світанок» (далі МГО «ГК «Світанок», громадська організація, ГО «ГК «Світанок Плюс»), оформлених протоколом №26/02-19 засідання позачергових загальних зборів від 26.02.2019; скасувати реєстраційний запис 3006255 від 04.04.2019 про державну реєстрацію змін до установчих документів юридичної особи: зміна повного найменування, зміна скороченого найменування, інші зміни, внесений до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань та вчинений державним реєстратором Головного територіального управління юстиції у Житомирській області Клименко О.О.; скасувати реєстраційний запис 4006255 від 04.04.2019 внесення змін до відомостей про юридичну особу, що не пов`язані зі змінами в установчих документах: зміна керівника юридичної особи, зміна складу підписантів, внесений до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань та вчинений державним реєстратором Клименко О.О. В обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1 зазначив, що він є членом МГО «ГК «Світанок» та йому стало відомо, що 26 лютого 2019 року з порушенням вимог Статуту Громадської організації, без скликання та проведення чергових чи позачергових загальних зборів її членів, постановлено рішення оформлене протоколом №26/02-19.

Ухвалою судді Богунського районного суду м. Житомира від 18.06.2019 року відмовлено у відкритті провадження у справі.

Постановою Житомирського апеляційного суду від 15.10.2019 року ухвалу судді Богунського районного суду м. Житомира від 18.06.2019 року скасовано, а справу направлено для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Ухвалою судді Богунського районного суду м. Житомира Кузнєцова Д.В. від 23.10.2019 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд якої вирішено проводити за правилами загального позовного провадження.

07.11.2019 від Головного територіального управління юстиції в Житомирській області надійшов відзив на позовну заяву, у якому представник відповідача просив відмовити у задоволенні позову ОСОБА_1 з огляду на необґрунтованість та безпідставність вимог, а також вчинення управлінням юстиції у межах своїх повноважень необхідних дій з дотриманням критеріїв, визначених Законом України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань».

08.01.2020 на адресу суду надійшов відзив Громадської організації «Гаражний кооператив «Світанок Авто» (назва змінена на Громадська організація «Гаражний кооператив «Світанок Плюс»), у якому голова організації Гарбовський В.В. визнав позовні вимоги ОСОБА_1 .

Ухвалою Богунського районного суду м. Житомира від 17.02.2020 позовну заяву ОСОБА_2 до Громадської організації «Гаражний кооператив «Світанок Плюс» про визнання недійними рішення повернуто заявнику без розгляду, а ухвалою суду від 26.03.2020 замінено Головне територіальне управління юстиції у Житомирській області у справі його правонаступником Центрально-Західним міжрегіональним управлінням Міністерства юстиції (м. Хмельницький).

18.05.2020 від голови правління ГО «ГК «Світанок Плюс» надійшла заява про закриття провадження у цивільній справі у зв`язку із тим, що члени ГО «Гаражний кооператив «Світанок Плюс» є носіями корпоративних відносин, а тому згідно зі ст. 12 ГПК України, спори між членами кооперативу та цією юридичною особою підлягають розгляду в порядку господарського судочинства. Окремо голова громадської організації звернув увагу, що рішенням Господарського суду Житомирської області від 11.02,2020 у справі №906/1055/19 позов членів ГО «ГК «Світанок Плюс» Житомирського Д.В., Шахрая Б.В. та Сатири СЮ ОСОБА_3 було задоволено, а саме: визнано недійсним рішення, оформлені протоколом №26/02-19 позачергових загальних зборів МГО «ГК «Світанок» та дане рішення набрало законної сили. Оскільки на сьогодні рішення ГО «ГК «Світанок Плюс», оформлене протоколом позачергових загальних зборів МГО «ГК «Світанок», вже скасоване судом, а тому наразі з даного приводу відсутній предмет спору. З огляду на викладене у заяві голова правління ГО «ГК «Світанок Плюс» Гарбовський В.В. просить суд закрити провадження у даній справі в частині визнання недійсним та скасування рішення позачергових загальних зборів, оформлених протоколом №26/02-19 від 26.02.2019, за відсутністю предмету спору, а в частині вимог ОСОБА_1 щодо скасування реєстраційних записів закрити провадження на підставі п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України.

Представник ГО «ГК «Світанок Плюс» - адвокат Струкова Л.В. в судовому засіданні підтримала вимоги заяви з підстав у ній наведених, просила їх задовольнити.

Від представників позивача та Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) надійшли письмові заяви про розгляд справи у їх відсутність, представник ОСОБА_1 позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити, а представник відповідача відмовити у задоволенні позову.

Суд, розглянувши заяву голови правління ГО «ГК «Світанок Плюс» про закриття провадження у справі приходить до висновку про наявність підстав для її задоволення з огляду на наступне.

Право на доступ до суду реалізується на підставах і в порядку, встановлених законом. Кожний із процесуальних кодексів встановлює обмеження щодо кола питань, які можуть бути вирішені в межах відповідних судових процедур. Зазначені обмеження спрямовані на дотримання оптимального балансу між правом людини на судовий захист і принципами юридичної визначеності, ефективності й оперативності судового процесу.

Цивільний процесуальний кодекс України встановлює, що суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства (частина перша статті 19).

Критеріями відмежування справ цивільної юрисдикції від інших є, по-перше, наявність спору щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів у будь-яких правовідносинах, крім випадків, коли такий спір вирішується за правилами іншого судочинства, а, по-друге, спеціальний суб`єктний склад цього спору, в якому однією зі сторін є, як правило, фізична особа.

Отже, у порядку цивільного судочинства за загальним правилом можуть розглядатися будь-які справи, в яких хоча б одна зі сторін, як правило, є фізичною особою, якщо їх вирішення не віднесено до інших видів судочинства.

Господарський процесуальний кодекс України установлює, що господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають з корпоративних відносин, в тому числі у спорах між учасниками (засновниками, акціонерами, членами) юридичної особи або між юридичною особою та її учасником (засновником, акціонером, членом), у тому числі учасником, який вибув, пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності такої юридичної особи, крім трудових спорів (пункт 3 частини першої статті 20 цього кодексу).

Господарські суди також розглядають вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, визнання недійсними актів, що порушують права на майно (майнові права), якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав чи спору, що виник з корпоративних відносин, якщо цей спір підлягає розгляду в господарському суді і переданий на його розгляд разом з такими вимогами (п. 13 ч. 1 ст. 20 ГПК України).

Юридичною особою є організація, створена і зареєстрована у встановленому законом порядку (частина перша статті 80 Цивільного кодексу України.

Юридичні особи можуть створюватися у формі товариств, установ та в інших формах, встановлених законом. Товариством є організація, створена шляхом об`єднання осіб (учасників), які мають право участі у цьому товаристві. Товариство може бути створено однією особою, якщо інше не встановлено законом. Товариства поділяються на підприємницькі та непідприємницькі (частини перша та друга статті 83 ЦК України).

За змістом статей 85 і 86 ЦК України, статей 6 і 19-1 Закону України "Про кооперацію" ГО «ГК «Світанок Плюс» належить до непідприємницьких товариств.

Із 28 березня 2014 року процесуальний закон передбачив юрисдикцію господарського суду щодо розгляду справ, які виникають з корпоративних відносин у спорах не лише господарського товариства з його учасниками (засновниками, акціонерами, членами), але й інших юридичних осіб з їхніми учасниками (засновниками, акціонерами, членами), якщо такий спір пов`язаний, зокрема, з діяльністю відповідної юридичної особи й управлінням нею (див. також постанову Великої Палати Верховного Суду від 12 вересня 2018 року у справі №478/2192/13-ц).

Визначаючи наявність юрисдикції господарського суду на підставі пункту 4 частини першої статті 12 ГПК України у редакції, чинній з 28 березня 2014 року до 15 грудня 2017 року, або пункту 3 частини першої статті 20 ГПК України у редакції, чинній з 15 грудня 2017 року, слід враховувати, чи пов`язаний цей спір із виникненням, здійсненням або припиненням корпоративних прав, зокрема права на участь в управлінні юридичною особою через її статутні органи.

Згідно з частиною першої статтею 94 Господарського кодексу України кооперативи як добровільні об`єднання громадян з метою спільного вирішення ними економічних, соціально-побутових та інших питань можуть створюватися у різних галузях (виробничі, споживчі, житлові тощо). Діяльність різних видів кооперативів регулюється законом.

Правові, організаційні, економічні та соціальні основи функціонування кооперації в Україні визначаються Законом України "Про кооперацію".

Кооператив юридична особа, утворена фізичними та/або юридичними особами, які добровільно об`єдналися на основі членства для ведення спільної господарської та іншої діяльності з метою задоволення своїх економічних, соціальних та інших потреб на засадах самоврядування (стаття 2 Закону України "Про кооперацію").

Згідно з частиною першою статті 12 Закону України "Про кооперацію" основними правами члена кооперативу є участь в господарській діяльності кооперативу, а також в управлінні кооперативом, право голосу на його загальних зборах, право обирати і бути обраним в органи управління; користування послугами кооперативу; одержання кооперативних виплат та виплат на паї; одержання паю у разі виходу з кооперативу в порядку і в строки, визначені його статутом; право вносити пропозиції щодо поліпшення роботи кооперативу, усунення недоліків у роботі його органів управління та посадових осіб; право звертатися до органів управління та органів контролю за діяльністю кооперативу, посадових осіб кооперативу із запитами, пов`язаними з членством у кооперативі, діяльністю кооперативу та його посадових осіб, одержувати письмові відповіді на свої запити.

Обслуговуючий кооператив це кооператив, який утворюється шляхом об`єднання фізичних та/або юридичних осіб для надання послуг переважно членам кооперативу, а також іншим особам з метою провадження їх господарської діяльності. Обслуговуючі кооперативи надають послуги іншим особам в обсягах, що не перевищують 20 відсотків загального обороту кооперативу (стаття 2 Закону України "Про кооперацію").

Корпоративні права характеризуються, зокрема, тим, що особа, яка є учасником (засновником, акціонером, членом) юридичної особи має право на участь в управлінні господарською організацією та інші правомочності передбачені законом і статутними документами. Отже, члени обслуговуючого кооперативу незалежно від напряму його діяльності є носіями корпоративних прав, а відносини його членів з кооперативом, що пов`язані зі створенням, діяльністю, припиненням діяльності такої юридичної особи, а також з управлінням нею, є корпоративними (аналогічний за змістом висновок викладений у постановах Великої Палати Верховного Суду від 24 квітня 2019 року у справі №509/577/18 та від 1 жовтня 2019 року у справі №910/7554/18). Факт належності кооперативу до непідприємницьких товариств і відсутності у нього прибутків не є підставою для визначення юрисдикції суду, як про це помилково зазначає позивач (див. також пункт 40 постанови Великої Палати Верховного Суду від 18 квітня 2018 року у справі №904/2796/17 про відступ від висновку Верховного Суду України, викладеного у постанові від 30 березня 2016 року у справі №915/175/15 (провадження №3-158гс16)).

Зокрема, зі змісту Статуту МГО «ГК «Світанок» вбачається, що громадська організація є правонаступником прав і обов`язків Гаражного кооперативу "Світанок" (), за напрямком діяльності гаражний кооператив на основі добровільності та єдності інтересів її членів, для здійснення та захисту прав і свобод, задоволення суспільних, зокрема економічних, соціальних прав та інтересів її членів. Мета діяльності МГО «ГК «Світанок» є забезпечення захисту соціальних, економічних та пов`язаних із ними майнових та немайнових прав та інтересів члені громадської організації. Члени громадської організації мають право брати участь в управлінні організацією, обирати та бути обраним до органів управління, голосувати при прийнятті рішень на Зборах членів організації та ряд інших прав, передбачених Статутом, чинним законодавством України та рішеннями зборів.

З огляду на вказане, оскільки спір виник між учасником юридичної особи (членом ГО «ГК «Світанок Плюс») та цією особою і пов`язаний із діяльністю й управлінням нею, такий спір виник із корпоративних відносин і належить до юрисдикції господарського суду згідно з пунктом 3 частини першої статті 20 ГПК України. До зазначених висновків щодо застосування відповідних норм права дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові по справі № 640/1029/18 від 18.12.2019.

За п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

За наведених вище підстав провадження у справі №295/9051/19 підлягає закриттю, оскільки розгляд справи віднесено до юрисдикції господарського суду (п.п. 3, 13 ч. 1 ст. 20 ГПК України).

Окремо судом звернуто увагу на рішення Господарського суду Житомирської області від 11.02.2020 у справі № 906/1055/19 за позовом ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 до ГО "ГК "Світанок Плюс" про визнання недійсними рішень, оформлених протоколом №26/02-19 засідання позачергових загальних зборів від 26.02.2019, згідно з яким визнано недійсними рішення, оформлені протоколом №26/02-19 засідання позачергових загальних зборів МГО «ГК «Світанок» від 26.02.2019.

За наявними у справі матеріалами вбачається, що дане рішення набрало законної сили, що в свою чергу є підставою для закриття провадження по справі в частині вимог визнання недійсними та скасування рішення позачергових загальних зборів МГО «ГК «Світанок», оформлених протоколом №26/02-19 засідання позачергових загальних зборів від 26.02.2019, на підставі п. 2 ч. 1 ст. 255 ЦПК України відсутність предмету спору.

З огляду на викладене, керуючись ст.ст. 19, 255, 259, 260, 352, 354 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання задовольнити.

Провадження у справі №295/9051/19 за позовом ОСОБА_1 до Громадської організації «Гаражний кооператив «Світанок Плюс», Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) про визнання недійсним рішення загальних зборів закрити.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Житомирського апеляційного суду через Богунський районний суд м. Житомира протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги на ухвалу, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Роз`яснити, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки на апеляційне оскарження ухвали продовжуються на строк дії такого карантину.

Дата складення повного судового рішення. - 25.05.2020

Суддя