Справа № 185/2190/20
Провадження № 2-о/185/174/20
У Х В А Л А

18 травня 2020 року м.Павлоград

Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді Врони А.О., за участю секретаря судового засідання Зубкової П.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку окремого провадження у приміщенні суду цивільну справу ЄУ № 185/2190/20 за заявою виконавчого комітету Павлоградської міської ради, заінтересована особа: Перша Павлоградська державна нотаріальна контора, про визнання спадщини відумерлою,-

ВСТАНОВИВ:

Виконавчий комітет Павлоградської міської ради звернувся до суду з заявою, в якій просить визнати спадщину, а саме, квартиру АДРЕСА_1 , що залишилась після смерті ОСОБА_1 , відумерлою та передати у власність територіальної громади міста Павлоград в особі Павлоградської міської ради.

Ухвалою суду від 01 квітня 2020 року заяву прийнято до розгляду та відкрито окреме провадження.

Згідно з ч.3 ст.294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Відповідно до ч. 11 ст. 187 ЦПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Згідно вимог ч.2 ст.175, ч. 7 ст. 177 ЦПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Частинами першою, третьою статті 58 ЦПК України встановлено, що сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Держава, Автономна Республіка Крим, територіальна громада беруть участь у справі через відповідний орган державної влади, орган влади Автономної Республіки Крим, орган місцевого самоврядування відповідно до його компетенції, від імені якого діє його керівник, інша уповноважена особа відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування), або через представника (частина четверта статті 58 ЦПК України).

Цивільний процесуальний кодекс розмежовує такі юридичні категорії, як «представництво» і «самопредставництво».

Самопредставництво юридичної особи це право одноосібного виконавчого органу (керівника) чи голови (уповноваженого члена) колегіального виконавчого органу безпосередньо діяти від імені такої особи без довіреності, представляючи її інтереси в силу закону, статуту, положення.

Аналіз вказаної вище норми закону дає підстави для висновку, що допуск особи до участі у справі та визнання належно вчиненими будь-яких інших з переліку передбачених статтею 49 ЦПК України процесуальних прав можливий за умови сукупної наявності обох цих умов. Отже, для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи (суб`єкта владних повноважень без права юридичної особи) без додаткового уповноваження.

Аналогічний висновок викладений в ухвалах Верховного Суду від 16 квітня 2020 року у справі № 686/29245/18, від 03 лютого 2020 року у справі № 160/6823/19, від 11 лютого 2020 року у справі № 260/988/19.

Заява та додані до неї матеріали не містять визначених частиною четвертою статті 58 ЦПК України документів, які можуть підтвердити повноваження ОСОБА_2 представляти Виконавчий комітет Павлоградської міської ради в порядку самопредставництва.

Не містить таких даних і Єдиний державний реєстр юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Заяву підписано представником виконавчого комітету Павлоградської міської ради Рябко Н.В., яка діє на підставі довіреності від 02 січня 2020 року №б/н.

Що стосується здатності ОСОБА_2 представляти в суді інтереси виконавчого комітету Павлоградської міської ради на підставі довіреності, варто зазначити наступне.

Відповідно до частин першої, другої статті 60 ЦПК України представником в суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових правовідносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Згідно з частинами першою, третьою, четвертою статті 62 ЦПК України документами, які підтверджують повноваження представників у цивільному процесі, є довіреність юридичної особи; повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Відповідно до пункту 18 частини першої розділу XII «Перехідні положення» ЦПК України, у редакції Закону України від 3 жовтня 2017 року № 2147-VIII «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів», положення цього Кодексу застосовуються з урахуванням підпункту 11 пункту 16-1 розділу XV «Перехідні положення» Конституції України.

30 вересня 2016 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)» від 2 червня 2016 року № 1401-VIII.

2 червня 2016 року за № 1401-VIII Верховною Радою України було прийнято зміни до Конституції України, відповідно до яких розділ XV «Перехідні положення» Основного Закону України було доповнено пунктом 11, який передбачає, що представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 1311 та статті 1312 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 01 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції з 01 січня 2018 року; у судах першої інстанції з 01 січня 2019 року (абзац перший 11 пункту). Представництво органів державної влади та органів місцевого самоврядування в судах виключно прокурорами або адвокатами здійснюватиметься з 1 січня 2020 року (абзац другий пункту 11).

Пунктом 11 розділу XV «Перехідні положення» Конституції України врегульовані питання представництва. Про «самопредставництво» в Конституції України не йдеться, воно передбачено лише відповідними положеннями процесуальних кодексів.

Дана справа не є трудовою або малозначною справою, тому з 01 січня

2020 року представництво виконавчого комітету Павлоградської міської ради в судах має здійснюватися виключно адвокатом.

Подана до суду від імені виконавчого комітету Павлоградської міської ради заява підписана Рябко Н.В. на підставі довіреності від 02 січня 2020 року. У Єдиному реєстрі адвокатів України відсутні відомості про те, що ОСОБА_2 має статус адвоката, і документа, який би це посвідчував, до заяви не додано.

Таким чином, суду не надано доказів в підтвердження повноважень ОСОБА_2 діяти від імені виконавчого комітету Павлоградської міської ради.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Враховуючи вказані обставини, суд вважає, що заяву слід залишити без руху.

Таким чином, заявнику необхідно надати суду заяву, підписану уповноваженою особою, у кількості відповідно до кількості учасників справи.

На підставі викладеного, керуючись ст. 175, 187, 260,294 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Заяву виконавчого комітету Павлоградської міської ради, заінтересована особа: Перша Павлоградська державна нотаріальна контора, про визнання спадщини відумерлою - залишити без руху, про що сповістити заявника, надавши строк для усунення зазначених недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення копії ухвали.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строк усунення недоліків продовжується на строк дії карантину.

Роз`яснити, що в іншому випадку заява буде повернута її заявнику без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала знаходиться в Єдиному державному реєстрі судових рішень за веб-адресою: http://reyestr.court.gov.ua.

Суддя: А. О. Врона