Справа № 226/501/20
Справа № 226/501/20
Провадження № 2/226/315/2020
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 травня 2020 року м.Мирноград

Димитровський міський суд Донецької області у складі:

головуючого судді Редько Ж.Є.,

при секретарі Попенко І.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у загальному позовному провадженні справу за позовом ОСОБА_1 до Мирноградської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Мирноградської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. в обґрунтування якого вказала, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її бабуся ОСОБА_2 , яка постійно на день смерті мешкала в АДРЕСА_1 . Вказана квартира належала померлій ОСОБА_2 на підставі свідоцтва про право власності № 3/56-1954 від 22.08.1996 та свідоцтва про право на спадщину за законом від 20.07.2001. 16.01.2020 вона отримала судову повістку про виклик її до суду в якості заінтересованої особи по справі № 226/2629/19 (провадження № 2-о/226/239/2019) за заявою Мирноградської міської ради про визнання спадщини відумерлою. В судовому засіданні вона вперше дізналась, що є спадкоємцем після смерті померлої ОСОБА_2 за заповітом останньої, яка заповіла на її користь вказану квартиру. Після цього 12.02.2020 вона звернулась до Мирноградської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, однак нотаріус своїм листом відмовив у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки на момент смерті спадкодавця вона не проживала разом із померлою та пропустила шестимісячний строк звернення із заявою про прийняття спадщини. Позивач, вказуючи на те, що строк пропущений нею з поважних причин, оскільки вона не була обізнана про наявність заповіту на її користь, просить суд визначити їй додатковий строк для подання заяви для прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , строком на три місці.

Позивач ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_3 до судового засідання не з`явились, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Наполягаючи на позові, письмово сповістили суд про розгляд справи у їх відсутність.

Відповідач Димитровська міська рада до суду також не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, не заперечуючи проти позову, просив розглянути справу у відсутність його представника.

За ухвалою суду від 21.02.2020 у справі відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче засідання.

За ухвалою суду від 10.04.2020 за клопотання представника позивача у державного нотаріуса витребувані докази.

За ухвалою суду від 27.04.2020 справу призначено до судового розгляду.

Дослідивши надані суду письмові докази в їх сукупності, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 у віці 85 років померла ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про її смерть (а.с.10).

Відповідно до свідоцтва про право власності на житло № НОМЕР_1 від 22.08.1996, виданого Виробничим об`єднанням «Красноармійськвугілля», та свідоцтва про право на спадщину за законом, посвідченого державним нотаріусом Димитрівської державної нотаріальної контори 12.07.2001, реєстр.№ 3011, ОСОБА_2 на праві особистої приватної власності належить квартира, розташована за адресою: АДРЕСА_1 , (а.с.12-16).

Також встановлено, що в провадженні Димитровського міського суду знаходиться справа № 226/2629/19 (провадження № 2-о/226/239/2019) за заявою Мирноградської міської ради про визнання спадщини відумерлою, по якій ОСОБА_1 відповідно до ухвали суду від 11.12.2019 була залучена в якості заінтересованої особи, оскільки є спадкоємцем ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.21).

Провадження у наведеній справі № 226/2629/19 на підставі ухвали Димитровського міського суду від 05.03.2020 зупинено до розгляду цієї справи (а.с.45).

Мирноградська державна нотаріальна контора у своєму листі від 13.04.2020 повідомила, що відповідно до інформаційних довідок зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) та Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) № 59997310 від 13.04.2020 та № 59997276 від 13.04.2020 на майно, яке залишилося після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , спадкова справа не відкривалася. Від імені ОСОБА_2 07.12.2005 Мирноградською державною нотаріальною конторою посвідчено заповіт, реєстровий № 1349 (а.с.41-43).

Відповідно до заповіту від 07.12.2005, посвідченого державним нотаріусом Димитровської державної нотаріальної контори, реєстр.№ 1349, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , все майно, що буде належати їй на момент смерті, заповіла ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 (а.с.17).

На звернення ОСОБА_4 із заявою про надання роз`яснень щодо отримання спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 державний нотаріус Мирноградської державної нотаріальної контори у листі від 12.02.2020 запропонував позивачу звернутися до суду з питанням підтвердження факту сумісного проживання разом із спадкодавцем (а.с.11).

Оскільки позивач на момент смерті спадкодавця з нею не проживала, вона звернулася до суду з цим позовом.

Згідно за ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ст.5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси осіб, які звернулися до суду у спосіб, визначений законами.

Відповідно до ч. 1 ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

Відповідно до загальних положень ст.ст.1220, 1222, 1270 ЦК України право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, початком перебігу якого є час її відкриття.

Згідно з ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно за ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк на прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

За змістом зазначеної норми закону поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця для вчинення цих дій. Таким чином, законодавцем визначено, що правила ч.3 ст.1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Поважними при цьому слід визнавати такі причини, як з огляду на моральні норми суспільства виправдовують поведінку спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини.

Як встановлено судом, позивач у шестимісячний строк після відкриття спадщини не звернулася до нотаріальної контори із заявою про її прийняття, оскільки про наявність заповіту вперше дізналася у січні 2020 року у зв`язку із розглядом цивільної справи в суді щодо визнання житлової квартири її бабусі, яка входить до складу спадщини, відумерлою спадщиною.

Ця обставина, а саме: необізнаність спадкоємця про існування заповіту, складеного на її користь, є поважною причиною пропуску позивачем строку для прийняття спадщини.

Така правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 29.06.2019 у справі № 565/1145/17 (провадження № 61-38298св18).

При цьому Верховний Суд зауважив, що у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Відповідно до ст.63 Закону України «Про нотаріат» нотаріус, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язаний повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме. Також він може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.

Отже, Закон пов`язує виникнення у нотаріуса обов`язку здійснювати дії щодо сповіщення спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме, з моментом заведення спадкової справи, чому передує звернення спадкоємця із заявою про прийняття спадщини.

Враховуючи встановлені обставини справи, те, що позивач не була обізнана про наявність заповіту, складеного на її користь, оскільки спадкова справа після смерті спадкодавця не відкривалася, відповідно не були здійснені повідомлення та виклик спадкоємця за заповітом, спір з приводу спадкового майна, яке не визнано відумерлим, відсутній, суд приходить до висновку, що позивач пропустила строк для прийняття спадщини з поважної причини, а тому вважає необхідним визначити їй додатковий строк, який буде достатнім для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

На підставі ст.ст.3, 64 Конституції України, ст.ст.1220, 1222, 1223, 1269, 1270, 1272 ЦК України, керуючись ст.ст.2, 4, 5, 10-13, 247, 259, 263, 265, 352, 354 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ) до Мирноградської міської ради (місцезнаходження: 85323, Донецька область, м.Мирноград, вул.Центральна, 9, код ЄДРПОУ 04052956) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_4 додатковий строк три місяці для подання нею заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Строк для подання заяви про прийняття спадщини рахувати з дня набрання чинності судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано, може бути оскаржено в апеляційному порядку до Донецького апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги у тридцятиденний строк з дня його проголошення, але не пізніше закінчення строку карантину.

Суддя Ж. ОСОБА_6 .Редько