Номер провадження 2/754/2258/20
21 травня 2020 року Деснянський районний суд міста Києва в складі:
головуючого судді Зотько Т.А.,
за участю секретаря судового засідання Ковальової В.О.,
позивача ОСОБА_1 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Києві цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -
Позивачка ОСОБА_1 у вересні 2019 року звернулась до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. Позовна заява мотивована тим, що 11.01.2003 між сторонами було зареєстровано шлюб. Від даного шлюбу сторони мають спільних дітей сина - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та доньку - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Протягом останніх років стосонки з чоловіком розладились, зникло взаємопорозуміння та повага, тривалий час сторони сімейного життя не ведуть, а тому позивачка дійшла висновку, що шлюб носить лише формальний характер, у зв`язку з чим була змушена звертатись до суду із даним позовом.
Ухвалою суду від 13.09.2019 року вищевказану позовну заяву було залишено без руху та надано позивачу строк для усунення її недоліків.
Позивачем на виконання вищевказаної ухвали суду, у встановлені суддею строки, було усунуто зазначені судом недоліки.
Ухвалою судді Деснянського районного суду м. Києва від 27.09.2019 відкрито провадження у справі.
Ухвалою Деснянського районного суду м.Києва від 28.01.2020 року було закрито підготовче провадження та визначено здійснювати розгляд справи в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні.
Оскільки відповідач категорично заперечував, щодо розірвання шлюбу Ухвалою судді від 11.03.2020 року надано подружжю строк для примирення протягом двох місяців.
Ухвалою судді від 18.05.2020 року поновлено провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.
Позивачка в судовому засіданні підтримала вимоги позовної заяви, просила суд про їх задоволення. В суді пояснила, що з серпня 2019 року вони з відповідачем проживають окремо, ситуація не змінилась, а тому вона наполягає на розлученні.
Відповідач в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлявся судом належним чином. Клопотань про неможливість явки до суду з поважених причин та відкладення судового розгляду відповідачем подано не було.
За даних обставин суд доходить висновку, що відповідач належним чином повідомлявся судом про розгляд справи в установленому законом порядку.
Відповідно до положень ч.1 ст.280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Враховуючи те, що у справі достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд вважав за можливе розглянути справу без участі відповідача на підставі доказів, які містяться в матеріалах справи та, враховуючи положення ст. ст. 280-281 ЦПК України постановити заочне рішення у справі.
Заслухавши пояснення позивача, дослідивши зібрані в справі письмові докази, суд приходить до висновку про задоволення вимог позивача з наступних підстав.
Судом встановлено, що між сторонами 11.01.2003 року було укладено шлюб, який зареєстрований Центральним відділом реєстрації актів цивільного стану Кіровоградського обласного управління юстиції, що підтверджується відповідною копією свідоцтва про одруження (а/з № 9).
Від даного шлюбу сторони мають спільних неповнолітніх дітей сина - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та доньку - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується копіями свідоцтв про народження (а/з № 75, а/з № 2217)
Відповідно до ст.ст. 21, 24 СК України, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану. Шлюб грунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Частиною 3, 4 ст. 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.
З пояснень позивачки вбачається, що з серпня 2019 року подружні відносини між сторонами припинені, під час встановленого судом строку для примирення відносини з відповідачем не налагодились, а відтак позивачка наполягає на розлученні.
Згідно ч.2 ст.112 Сімейного Кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.
З огляду на зазначене, суд дійшов висновку, що сім`я фактично розпалась та зберегти її неможливо, оскільки збереження сім`ї призведе до порушення інтересів позивача, тому є всі наявні підстави для задоволення позову щодо розірвання шлюбу.
Відповідно до ч. 2 ст. 114 Сімейного Кодексу України у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст.24, 110-112, 114 Сімейного Кодексу України, ст.ст.12, 13, 81, 141, 258-259, 263, 265, 273, 280-281, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Шлюб, зареєстрований 11.01.2003 року Центральним відділом реєстрації актів цивільного стану Кіровоградського обласного управління юстиції (а/з № 9) між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 - розірвати.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У випадку проголошення у судовому засіданні лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Суддя: