Справа №200/6187/19
Провадження №2/932/558/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

«14» травня 2020 року м.Дніпро

Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська

в складі: головуючого-судді: Сліщенка Ю.Г.

за участю секретаря: Тимощук К.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження в залі суду м. Дніпро цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи Департамент адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради, ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні власності шляхом скасування реєстрації місця проживання, -

В С Т А Н О В И В:

До Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська надійшов вищезазначений позов в якому позивач заявила вимогу про скасування реєстрації місця проживання ОСОБА_2 у квартирі АДРЕСА_1 .

В обґрунтування заявлених позовних вимог, ОСОБА_1 посилалась на те, що відповідач з 2004 року не проживає у квартирі АДРЕСА_1 у зв`язку із переїздом до Російської Федерації. Виходячи з того, що ОСОБА_2 хоч і не проживає у вказаній квартирі, однак є зареєстрованим, що позбавляє позивача отримати субсидію, просила задовольнити заявлені позовні вимоги.

Сторони будучи належним чином повідомленими про час та місце розгляду справи, до судового засідання не з`явилися, про причину не явки не повідомили.

У зв`язку з неявкою сторін, фіксування судового процесу звукозаписувальним засобом у відповідності до ч.2 ст.247 ЦПК України не здійснюється.

Відповідно до ч.1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Ухвалою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 14 травня 2020 року постановлено розглядати справу заочно на підставі наявних доказів.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до копії витягу свідоцтва про реєстрацію права власності на нерухоме майно (6383363 від 01.02.2005), власниками квартири АДРЕСА_1 ) на підставі свідоцтва про право власності б/н від 21.12.2004 виданого Дніпропетровським КЕЧ району є ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_2 . Частка кожного з співвласників становить ј.

Згідно з копією паспорта громадянина України виданого ОСОБА_2 ( НОМЕР_1 ), він зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 з ІНФОРМАЦІЯ_1 . Також, згідно відмітки на ст.7 паспорта, 02.02.2008 ОСОБА_2 видано паспорт громадянина Російської Федерації (серія НОМЕР_2 № НОМЕР_3 ).

Положеннями ст.ст.15, 16 ЦК України, визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Відповідно до ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно зі ст.41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної творчої діяльності.

Положенням статті 316 ЦК України визначено, що правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

Статтею 317 ЦК України встановлено, що власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна.

Відповідно до ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.

З вищезазначених норм права можна зробити висновок, що власність включає в себе такі складові як: вільне володіння, вільне користування та вільне розпорядження належним особі майном, яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею та незалежно від волі інших осіб.

Положенням статті 7 ЗУ «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання» визначено підстави для зняття особи з місця реєстрації, відповідно до якого, зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється на підставі: заяви особи або її представника, що подається до органу реєстрації; судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, про виселення, про визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою; свідоцтва про смерть; паспорта або паспортного документа, що надійшов з органу державної реєстрації актів цивільного стану, або документа про смерть, виданого компетентним органом іноземної держави, легалізованого в установленому порядку; інших документів, які свідчать про припинення: підстав для перебування на території України іноземців та осіб без громадянства; підстав для проживання або перебування особи у спеціалізованій соціальній установі, закладі соціального обслуговування та соціального захисту; підстав на право користування житловим приміщенням.

Оскільки відповідач є співвласником квартири АДРЕСА_1 та враховуючи, що його відсутність у вказаній квартирі та відсутність його майна не впливає на обмеження його прав володіння, тобто не може бути підставою для визнання особи такою, що втратила право користування і з урахуванням відсутності визначених ст.7 ЗУ «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання» підстав для зняття відповідача з місця реєстрації, позовні вимоги є такими, що не підлягають задоволенню.

На підставі ст.ст.316, 317, 319 ЦК України, ст.7 ЗУ «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання», ст.ст. 12, 81, 133, 141, 258, 259, 263-268 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи Департамент адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради, ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні власності шляхом скасування реєстрації місця проживання відмовити.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Пунктом 15.5 Перехідних положень ЦПК України передбачено, що апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Суддя : Ю.Г.Сліщенко