Справа № 490/3997/19
Центральний районний суд м. Миколаєва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 травня 2020 року Центральний районний суд м. Миколаєва у складі:

головуючого судді - Черенкової Н.П.,

при секретарі Янкевич В.С.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Миколаєві справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з даним позовом до відповідача про поділ майна подружжя.

16.03.2020 року на адресу суду від відповідача ОСОБА_1 надійшла зустрічна позовна заява до ОСОБА_1 про поділ спільної сумісної власності подружжя, в якій просить визнати нерухоме майно - двокімнатну квартиру АДРЕСА_1 об`єктом особистої приватної власності ОСОБА_1 , визнати об`єктом особистої приватної власності ОСОБА_1 : рухоме майно - транспортний засіб марки Hyundai Н1, 2003 року випуску, державний номер НОМЕР_1 , рухоме майно - причіп вантажний для легкових автомобілів "Орлик" № НОМЕР_2 , нерухоме майно - гараж за № НОМЕР_3 в автогаражному кооперативі "Південний Буг".

Ухвалою Центрального районного суду м. Миколаєва від 17.03.2020 року зустрічну позовну заяву залишено без руху та надано ОСОБА_1 п`ятиденний строк для усунення недоліків, вказаних в мотивувальній частині ухвали, а саме: надати звіт про ринкову вартість двокімнатної квартири АДРЕСА_1 ; транспортний засіб марки Hyundai Н1, 2003 року випуску, державний номер НОМЕР_1 ; причіп вантажний для легкових автомобілів "Орлик" № НОМЕР_4 -0-250-00.00.00 НОМЕР_5 ; гараж за № НОМЕР_3 в автогаражному кооперативі "Південний Буг" та сплатити судовий збір у розмірі 1% від ціни позову окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами майнового характеру; надати правовстановлюючі документи на причіп вантажний для легкових автомобілів "Орлик" № НОМЕР_4 -0-250-00.00.00 НОМЕР_5 та гараж за № НОМЕР_6 автогаражному кооперативі "Південний Буг". При цьому, позивачу за зустрічним позовом роз`яснено право на витребування доказів, передбачене ч.1 ст.84 ЦПК України.

17.04.2020 року на адресу суду від ОСОБА_1 надійшла уточнена зустрічна позовна заява про поділ спільної сумісної власності подружжя. При цьому, ОСОБА_1 надано клопотання про зменшення розміру ставки судового збору та до зустрічної позовної заяви додано квитанцію про сплату судового збору у розмірі 840,80 грн. В обґрунтування вимог клопотання позивач за зустрічним позовом посилалася на скрутне матеріальне становище та знаходження на її утриманні трьох дітей, двоє з яких є неповнолітніми.

Представник позивача за зустрічним позовом до підготовчого судового засідання не з`явилася, просила прийняти до розгляду зустрічну позовну заяву та задовольнити клопотання про зменшення судового збору.

ОСОБА_1 до підготовчого судового засідання не з`явився, про час та місце підготовчого судового засідання повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив.

Підстави відстрочення та розстрочення судових витрат, зменшення їх розміру або звільнення від їх оплати встановленні статтею 136 ЦПК України.

Нормативно-правовим актом, який визначає правові засади справляння судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору, є Закон України «Про судовий збір» .

Зі змісту статті 8 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що суд враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Положення статей ЦПК України та Закону України «Про судовий збір» не містять вичерпного й чітко визначеного (чіткого) переліку документів, які можна вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі поданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.

Таким чином, відстрочення, розстрочення, зменшення або звільнення від сплати судового збору можливе виключно за наявності відповідних підстав і є правом, а не обов`язком суду.

Європейський суд з прав людини вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду.

Положення п. 1 ст. 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах, так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (п. 59 рішення ЄСПЛ від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland»)).

Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (п. 111 рішення ЄСПЛ від 20 лютого 2014 року у справі «Шишков проти Росії» («Shishkov v. Russia»)).

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (п. 44 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Kniat v. Poland»; пункти 63-64 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Jedamski and Jedamska v. Poland»).

На підставі викладеного, визначені заявником підстави зменшення сплати судового збору слід визнати необґрунтованими, оскільки переконливих доказів майнового стану, який би давав достатні підстави для відстрочення сплати судового збору до суду не подано.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно із Законом України «Про судовий збір», за подання до суду за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою - підприємцем судовий збір справляється в розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 13 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 року якщо в позовній заяві об`єднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, пов`язані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог (або загальною сумою). Якщо в позовній заяві об`єднано кілька самостійних вимог майнового характеру, пов`язаних між собою, то, враховуючи, що об`єктом справляння судового збору є позовна заява, максимальний розмір судового збору має відповідати загальній сумі всіх вимог. При цьому судовий збір може бути сплачено окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами.

За такого, позивачу за зустрічним позовом необхідно сплатити судовий збір у розмірі 1% від ціни позову згідно наданих звітів про ринкову вартість двокімнатної квартири АДРЕСА_1 ; транспортного засобу марки Hyundai Н1, 2003 року випуску, державний номер НОМЕР_1 ; причіпу вантажного для легкових автомобілів "Орлик" № НОМЕР_2 , максимальний розмір якого має відповідати загальній сумі всіх вимог майнового характеру.

Окрім того, позивачем не надано звіт про ринкову вартість гаражу за №487 в автогаражному кооперативі "Південний Буг".

Згідно ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи викладене суддя приходить до висновку, що зустрічна позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у ст. 175 ЦПК України, а тому підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, що відповідає вимогам ст. 185 ЦПК України,-

За такого, заява підлягає залишенню без руху.

Враховуючи вищевикладене, слід оголосити перерву у підготовчому судовому засіданні.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 193, 194, 259, 353 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про зменшення розміру ставки судового збору - відмовити.

Зустрічну позову заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_1 про поділ спільної сумісної власності подружжя - залишити без руху.

Надати позивачу п`ятиденний строк з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків, вказаних у мотивувальній частині ухвали, шляхом сплати судового збору

Роз?яснити, що в разі невиконання вказаних вимог, заява буде вважатись не поданою та повернута.

Водночас роз?яснюю, що невиконання до вказаного строку вимог не позбавляє права повторного звернення до суду.

Оголосити перерву у підготовчому судовому засіданні до 18.05.2020 року до 09.00 год.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.П. Черенкова