Провадження № 2/193/156/20
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
19 травня 2020 року сел. Софіївка
Софіївський районний суд Дніпропетровської області в складі:
головуючого судді Кащук Д.А.,
при секретарі Ратушній В.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в сел.Софіївка цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-
Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з вищевказаним позовом.
В обґрунтування пред`явлених позовних вимог посилається на те, що 09 квітня 2005 року між позивачем та відповідачем ОСОБА_2 був укладений шлюб, зареєстрований Бабушкінським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Дніпропетровського міського управління юстиції. Актовий запис №209. Від шлюбу дітей не мають. Сімейно-шлюбні відносини між сторонами були припинені у 2012 році. В сім`ї не було взаєморозуміння по вирішенню сімейних проблем, на підставі чого постійно виникали сварки, які привели до втрати почуття любові між подружжям. Враховуючи, що сторони довгий час сумісно не проживають, вважає, що сім`я розпалась остаточно та просив розірвати шлюб. Крім того, просить стягнути з відповідача на користь держави судовий збір в сумі 768 грн. 40 коп., оскільки він являється інвалідом другої групи і звільнений від сплати судового збору.
У судове засідання позивач не з`явився, надав заяву про розгляд справи без його участі, зазначив, що позовні вимоги підтримує і просить їх задовольнити. Проти заочного розгляду справи не заперечував.
Відповідачка у судове засідання не з`явилась, про причини неявки суд не повідомила, про розгляд справи повідомлена своєчасно та належним чином, від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.
Відповідно до ч.1 ст.280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, не подав відзив, позивач не заперечує проти заочного вирішення справи, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
Наявних у справі матеріалів про права та обов`язки сторін, достатньо для її розгляду у відсутності відповідача.
Відповідно до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, вивчивши матеріали справи, проаналізувавши обставини справи, вважає, що заявлений позов підлягає задоволенню.
Суд встановив з матеріалів справи, що 09 квітня 2005 року між сторонами був укладений шлюб, зареєстрований Бабушкінським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Дніпропетровського міського управління юстиції, актовий запис №209, що підтверджується свідоцтвом про шлюб (повторно) серії НОМЕР_1 виданого 24 грудня 2019 року (а.с.4). Від шлюбу спільних дітей подружжя не має. Шлюбні відносини між сторонами фактично припинені у 2012 році. Сторони спільного господарства не ведуть, мешкають окремо. Відновлювати сімейно-шлюбні відносини наміру позивач не має. Позивач є інвалідом ІІ групи, що підтверджується довідкою МСЕК від 23 квітня 2018 року (а.с. 5).
Стаття 24 Сімейного Кодексу України визначає, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Згідно ч.3 ст.105 Сімейного Кодексу України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.
Відповідно дост.112 Сімейного Кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них.
Враховуючи характер сімейних відносин сторін суд вважає, що примирення між сторонами неможливе, спільне життя подружжя і збереження сім`ї суперечить їх інтересам, тому позов підлягає задоволенню.
Відповідно до ст.113 Сімейного Кодексу України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Враховуючи відсутність вимоги відповідачки щодо зміни її прізвища на дівоче після розірвання шлюбу, суд вважає можливим залишити прізвище відповідачці - « ОСОБА_3 ».
Позивач є інвалідом ІІ групи та звільнений від сплати судового збору, відповідно до п.9 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору звільняються інваліди ІІ групи, а тому на підставі ст.141 ЦПК України з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір в розмірі 768 грн.40 коп.
Керуючись ст.ст.24, 105, 110, 111, 112, 113, 114 Сімейного Кодексу України, ст.ст. 12, 81, 247, 258, 259, 264, 265, 280-289, 354, 355 ЦПК України, суд, -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, задовольнити повністю.
Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 09 квітня 2005 року Бабушкінським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Дніпропетровського міського управління юстиції, актовий запис №209 - розірвати.
Після розірвання шлюбу ОСОБА_2 залишити прізвище « ОСОБА_3 ».
Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір в сумі 768 грн.40 коп..
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України. Повторне заочне рішення позивач та відповідач можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржено з загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені ст. 354 ЦПК України щодо апеляційного оскарження продовжуються на строк дії такого карантину.
Суддя Д.А. Кащук