Справа № 703/1563/20
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

22 травня 2020 року суддя Смілянського міськрайонного суду Черкаської області Ігнатенко Т.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на спадкове майно,

ВСТАНОВИВ:

21 травня 2020 року ОСОБА_1 звернулася до суду з вищевказаною позовною заявою, в якій просить визнати за нею право власності в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 на 1/2 частину будинковолодіння АДРЕСА_1 , що належить спадкодавцю на підставі свідоцтва про право власності виданого Смілянським міським відділом комунального господарства 10 серпня 1973 року.

Під час вирішення питання щодо можливості відкриття провадження у справі за вищевказаним позовом встановлено, що позовна заява подана з порушенням вимог ст.175ЦПК України.

Відповідно до п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Так, з позовної заяви вбачається, що ОСОБА_1 , підставою звернення до суду з даним позовом стала відмова нотаріуса Зайцевої О.І. від 15 травня 2020 року у видачі їй свідоцтва про право власності на спадщину за законом, з тих мотивів, що , як вбачається з повідомлення КП ЧООБТІ спірний житловий будинок по АДРЕСА_1 , зареєстровано за кількома власниками, а саме: ОСОБА_3 1/1 частки; ОСОБА_4 5/12 часток; ОСОБА_5 1/12 часток, що не складає одиницю.

Згідно довідки №198-в від 19 червня 2013 року Смілянським ВКП «Черкаське обласне об`єднане бюро технічної інвентаризації», станом на 01 січня 2013 року будинковолодіння АДРЕСА_1 , зареєстровано за: ОСОБА_6 (рос.мова) на підставі свідоцтва про право власності, виданого Смілянським міським відділом комунального господарства 10 серпня 1973 року 1/1 частки; ОСОБА_4 на підставі свідоцтва про право на спадщину, посвідчене Смілянською державною нотаріальною конторою 23 грудня 1975 року, реєстраційний №5877 5/12 часток та ОСОБА_5 на підставі свідоцтва про право на спадщину, посвідчене Смілянською державною нотаріальною конторою 23 грудня 1975 року, реєстраційний №5877 1/12 часток.

За твердженням позивача, право власності відповідних осіб припинено, оскільки майно, яке їм належало фактично знищено.

Разом з тим, з матеріалів позовної заяви достовірно вбачається, що спірне будинковолодіння АДРЕСА_1 , крім спадкодавця, має ще двох титульних власників, тому рішення у даній справі може вплинути на їх права та обов`язки.

Однак, статус вищевказаних співвласників спірного будинку у позовній заяві жодним чином не визначено.

Згідно ч.1 ст.51 ЦПК України, суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача.

Відповідно до ч.3 ст.53 ЦПК України, якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення суду може вплинути на права та обов`язки осіб, що не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Разом з тим, суд позбавлений об`єктивної можливості під час вирішення питання про відкриття провадження за даним позовом самостійно визначити статус вищевказаних осіб та залучити їх до участі у справі, оскільки не наділений повноваженням за власної ініціативи залучати співвідповідачів, а для залученням в якості третіх осіб відсутні відомості, які зазначені в п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України.

Таким чином, позивачу необхідно визначити статус співвласників будинковолодіння АДРЕСА_1 ОСОБА_4 та ОСОБА_5 за даним позовом, вказавши його у позові, зазначити відомості про них, передбачені п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України, додати до позовної заяви необхідну кількість копій позовної заяви з її додатками.

Крім того, відповідно до позовної заяви ОСОБА_1 , остання ставить на вирішення суду наступні вимоги, зокрема: 3). Витребувати із Смілянської державної нотаріальної довідку про коло спадкоємців, які заявили про прийняття та/або відмову у прийнятті спадку після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 (спадкова справа №199/2012).

Вищевказані вимоги по своїй суті є клопотаннями про витребування судом доказів.

Відповідно до п.7 ч.2 ст.187 ЦПК України, про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначаються результат вирішення заяв і клопотань позивача, що надійшли разом із позовною заявою, якщо їх вирішення не потребує виклику сторін.

Згідно ч.1 ст.84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Відповідно до ч.2 ст.84 ЦПК України, у клопотанні повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Згідно до ч.2 ст.182 ЦПК України, заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі.

Відповідно до ч.3 ст.177 ЦПК України, у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів тощо.

Враховуючи зазначені норми ЦПК України, клопотання про витребування доказів є окремим процесуальним документом, який подається у письмовій формі та повинен відповідати вимогами, передбаченим ч.2 ст.84 ЦПК України, та, в разі необхідності, подається разом з позовною заявою, як додаток до неї.

Таким чином, клопотання про витребування доказів не є позовними вимогами, оскільки вирішується судом до закінчення розгляду справи по суті до виходу суду до нарадчої кімнати для ухвалення рішення по суті заявлених позовних вимог, в зв`язку з чим таке клопотання не може бути зазначене у прохальній частині, а його обґрунтування у описовій частині позовної заяви.

Враховуючи викладене, позовна заява ОСОБА_1 подана без додержання вимог ст.175 ЦПК України.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених устаттях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно ч.2 ст.185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі вищевикладеного, суддя приходить до висновку про необхідність залишення позовної заяви ОСОБА_1 без руху до усунення вищевказаних недоліків позовної заяви.

Керуючись ст. 95, 175, 177, 185, 260 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на спадкове майно- залишити без руху.

Надати позивачу п`ятиденний строк для усунення зазначених у даній ухвалі недоліків, який відраховується з дня отримання позивачем копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що в разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява буде вважатись неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Т.В. Ігнатенко