Справа № 274/7186/19
Провадження № 2/0274/729/20
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

"14" травня 2020 р. м. Бердичів

БЕРДИЧІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ

в складі: головуючого судді Хуторної І.Ю.,

з участю секретаря Поступайло Х.О.,

розглянувши в судовому засіданні в порядку загального провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

в с т а н о в и в :

Виклад позиції позивача та заперечень відповідача

12 листопада 2019 року ОСОБА_1 звернулася з вказаним позовом, у якому просить розірвати шлюб між нею та ОСОБА_2 , що зареєстрований 29 грудня 2001 року Відділом реєстрації актів громадянського стану Бердичівського міського управління юстиції Житомирської області.

На обґрунтування позову ОСОБА_1 вказала, що їх спільне життя з відповідачем не склалось через втрату взаємного почуття любові, поваги та довіри. Вони мають різні погляди на сім`ю та ведення спільного господарства. На даний час шлюбні відносини між ними припинені, вони проживають окремо, примирення неможливе.

Відповідач до суду спрямував заяву від 13 травня 2020 року, у якій позовні вимоги визнав у повному обсязі.

Заяви, клопотанні, інші процесуальні дії у справі.

Ухвалою від 23 січня 2020 року у справі відкрито загальне позовну провадження.

Ухвалою від 20 лютого 2020 року у зв`язку із виходом у відставку судді ОСОБА_3 , внаслідок повторного автоматичного розподілу справи, дану цивільну справу було передано на розгляд судді Хуторній І.Ю.

23 березня 2020 року, ухвалою, занесеною до протоколу судового засідання, закрито підготовне провадження, призначено справу до розгляду по суті.

Сторони, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце розгляду справи у судове засідання не з`явились.

Позивачка у позовні заяві просить справу слухати за її відсутності, позовні вимоги підтримує. Відповідач у своїй заяві позовні вимоги визнав.

У зв`язку з неявкою в судове засідання сторін, на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного пристрою не здійснювалося.

Фактичні обставини, встановлені судом

Відповідно до свідоцтва про одруження, 29 грудня 2001 року Відділом реєстрації актів громадянського стану Бердичівського міського управління юстиції Житомирської області зареєстровано шлюб між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ( а.с. 5).

З свідоцтв про народження дітей вбачається, що сторони є батьками уже повнолітньої ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та неповнолітнього сина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (а.с. 9, 10).

З довідки № 52 від 11 листопада 2019 року, виданої ОСББ "Патріоти-46" вбачається, що діти проживають з матір`ю за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 13).

Норми права, які застосував суд

Відповідно до частини першої статті 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки ти чоловіка до шлюбу не допускається.

Згідно з частиною п`ятою статті 55 СК України дружина та чоловік зобов`язані спільно піклуватися про побудову сімейних відносин між собою та іншими членами сім`ї на почуттях взаємної любові, поваги, дружби, взаємодопомоги.

Частинами третьою та четвертою статті 56 СК України передбачено, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.

Відповідно до статті 112 СК України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини з інвалідністю та інші обставини життя подружжя.

Відповідно до норм сімейного законодавства, добровільність шлюбу - одна з основних його засад та збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, тобто на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки.

Частиною третьою статті 105 СК України передбачено, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до ст. 110 цього Кодексу.

Згідно частини першої статті 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з сторін, що мають істотне значення (частина друга статті 112 СК України).

За положеннями статті 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Оцінка аргументів сторін, висновки суду

Оскільки подружнє життя у сторін розладналося, сторони не бажають зберігати шлюб, наполягають кожен на розлученні, про що свідчать їх заяви, суд доходить висновку, що збереження шлюбу буде суперечити інтересам сторін, тому шлюб належить розірвати.

Розподіл судових витрат

Відповідно до ч.1 ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивачки належить стягнути судовий збір в розмірі 768 грн 40 коп.

Керуючись ст.ст.141, 263-265, 268, 280 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Позовні вимоги задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 29 грудня 2001 року Відділом реєстрації актів громадянського стану Бердичівського міського управління юстиції Житомирської області між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , актовий запис № 629- розірвати.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 768, 40 грн витрат по сплаті судового збору.

Шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду.

Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Рішення суду після набрання ним законної сили надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його складення безпосередньо до Житомирського апеляційного суду, або через Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області.

Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його складення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів, з дня вручення йому рішення суду.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строк подання апеляційної скарги на рішення продовжується на строк дії такого карантину.

Позивачка: ОСОБА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , відомості про реєстрацію та РНОКПП невідомі.

Суддя І.Ю. Хуторна