Провадження № 2/234/919/20
07 травня 2020 року Краматорський міський суд Донецької області у складі:
головуючого - судді Лутай А.М.,
за участю: секретаря судового засідання Пагуліч Д.Г.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду м.Краматорська цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Будьоннівської районної у місті Донецької ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -
Позивачка ОСОБА_1 02.12.2019р звернулася до Краматорського міського суду з дійсним позовом, вказуючи, що вона є дочкою ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 на території Будьоннівського району тимчасово окупованого м.Донецька. Зазначає, що документи, які можуть підтвердити факт смерті батька ОСОБА_2 , не відповідають вимогам законодавства України та на їх підставі неможливо зареєструвати смерть померлого, оскільки вони видані на тимчасово окупованій території України. Після смерті ОСОБА_2 , через скрутне матеріальне становище, незадовільний стан здоров`я та небезпеку для життя при перетині лінії розмежування, яка утворилася між тимчасово окупованими територіями Луганської, Донецької областей та підконтрольними уряду територіями України, вона ( ОСОБА_1 ) не змогла своєчасно отримати свідоцтво про смерть померлого батька державного зразку та, відповідно, своєчасно звернутись до органу нотаріату із заявою про прийняття спадщини, тому лише 19.06.2019р на підставі рішення Красноармійського міськрайонного суду Донецької області було встановлено факт смерті ОСОБА_2 , а ІНФОРМАЦІЯ_2 вона ( ОСОБА_1 ) отримала свідоцтво про смерть батька. Зазначає, що після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина, яка складається з грошових коштів у вигляді недоотриманої пенсії померлого, у зв`язку з чим вона ( ОСОБА_1 ) звернулась до приватного нотаріуса Маріупольського міського нотаріального округу Донецької області для оформлення спадщини, де отримала письмову відповідь з відмовою на підставі пропуску строку для прийняття спадщини. З посиланням на положення ст.9-1 ЗУ «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції», просить визначити їй ( ОСОБА_1 ) додатковий строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 терміном у три місяці з дня набрання судовим рішенням законної сили.
Позивачка ОСОБА_1 в позовній заяві просить розглядати справу без її участі.
ОСОБА_3 , представник позивачки, заявлені позовні вимоги ОСОБА_1 підтримує у повному обсязі, наполягає на їх задоволенні та в наданій суду заяві просить розглядати справу за його відсутністю. Проти заочного розгляду справи не заперечує.
Представник відповідача Будьоннівської районної у місті Донецької ради, який про дату, час і місце слухання справи повідомлений належним чином у відповідності зі ст.130 ЦПК України, в судове засідання не з`явився без повідомлення причини неявки. Відзив на позовну заяву, письмові, електронні докази та зустрічний позов до суду не надавав.
Суд згідно до ст.280 ЦПК України, з урахуванням міркування представника позивача, вважає за можливе розглянути справу у відсутності представника відповідача та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
Згідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги позивача обґрунтовані та підлягають задоволенню з наступних підстав.
Як передбачено ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (ч.1 ст.5 ЦПК України).
Стаття 12 ЦПК України передбачає, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обовязків, передбачених законом.
Суд на підставі ст.ст.12, 13, 81 ЦПК України розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Відповідно до положень ст.ст.12, 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених ст.82 цього Кодексу. Обставини, встановлені рішенням суду у цивільній, господарській або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини. Суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Докази надаються сторонами та іншими особами, що беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.
Відповідно до ч.1 ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Згідно до ч.1 ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Статтею 1261 ЦК України передбачено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Згідно копії свідоцтва про народження ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (серія НОМЕР_1 від 27.06.1950р, актовий запис №1362), копії свідоцтва про укладення шлюбу між ОСОБА_5 та ОСОБА_4 (серія НОМЕР_2 від 14.09.1974р, актовий запис №920), відповідно до якого після реєстрації шлюбу ОСОБА_6 змінила прізвище на « ОСОБА_7 », судом встановлено, що ОСОБА_2 являється рідним батьком позивачки ОСОБА_1 .
Відповідно до копії повторного свідоцтва про смерть ОСОБА_2 (серія НОМЕР_3 , виданого 18.07.2019р у відділі ДРАЦС по Павлоградському, Юр`ївському районах та місту Паловграду Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис №08) убачається, що останній помер ІНФОРМАЦІЯ_1 на тимчасово окупованій території України - у Будьоннівському районі м.Донецьк, Україна.
22 липня 2019 року позивачка звернулася до нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину на майно, що належало ОСОБА_2 .
Листом від 28.11.2019 №202/01-16 приватний нотаріус Маріупольського міського нотаріального округу Донецької області Пятковський О.О. повідомив позивачку ОСОБА_1 про неможливість видати їй свідоцтво про право на спадщину на майно, що належало ОСОБА_2 у зв`язку із пропуском строку подання заяви про прийняття спадщини.
Згідно повідомлення приватного нотаріуса Маріупольського міського нотаріального округу Донецької області Пятовського Олексія Олександровича від 22.04.2020р за №34/01-16: спадкова справі після смерті ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 , на території України не заводилася, що підтверджується Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 22.04.2020р за №60041345; на підставі Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) від 22.04.2020р за №60041323, заповіт від імені ОСОБА_2 на території України не посвідчувався; інформації про спадкоємців, які прийняли спадщину, після ОСОБА_2 , фактично або спадкоємці, які відмовилися від спадщини на користь інших спадкоємців, немає.
Відповідно до ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається від часу відкриття спадщини.
Частиною третьою ст.1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Суд вважає встановленим, що позивачка ОСОБА_1 пропустила строк для звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті свого батька ОСОБА_2 з поважної причини.
Як вбачається з матеріалів справи спадкодавець ОСОБА_2 помер на тимчасово окупованій території України, а саме, у м.Донецьк Донецької області. А тому позивачка ОСОБА_1 , яка мешкає у м.Донецьк Донецької області, у зв`язку із ускладненим проїздом лінії розмежування, зазнавала труднощі для вирішення питання в суді щодо встановлення факту смерті ОСОБА_2 , отримання в органах ДРАЦС законного свідоцтва про його смерть та звернення до нотаріуса у встановленому законом порядку для оформлення спадщини.
Таким чином, позивачці слід визначити додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 тривалістю три місяця з дня набрання чинності судового рішення.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст.1216, 1217, 1261, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст.12, 13, 81, 263-265, 280 ЦПК України, суд, -
Позовну заяву ОСОБА_1 до Будьоннівської районної у місті Донецької ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, - задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , уродженки місто Донецьк Донецької області, Україна, додатковий строк тривалістю 3 (три) місяці з дня набрання рішенням суду законної сили, для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у місті Донецьк, Донецька область, Україна, у віці 89 років.
На рішення суду може бути подана апеляційна скарга до Донецького апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Суддя: А.М.Лутай