ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

19 травня 2020 року м. Херсон

номер справи: 766/24695/19

номер провадження: 22-ц/819/935/20

Херсонський апеляційний суд в складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Пузанової Л.В., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом Міського комунального підприємства «Херсонтеплоенерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за надані послуги з постачання теплової енергії,

встановив:

05 березня 2020 року Херсонський міський суд Херсонської області ухвалив у зазначеній справі рішення, проголосивши його вступну та резолютивну частину.

Повний текст рішення судом складено 06 березня 2020 року.

08 травня 2020 року ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу на зазначене рішення з клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду, який закінчився 06 квітня 2020 року .

В обґрунтування поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження скаржник зазначив, що копію рішення ним було отримано 11 квітня 2020 року, а тому апеляційна скарга подана у межах визначених статтею 354 ЦПК України строків.

Відповідно до статті 354 ЦПК України, якою визначені строки на апеляційне оскарження, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а у разі оголошення лише вступної та резолютивної частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Постановами Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 і від 02 квітня 2020 року № 255 з подальшими змінами на всій території України установлено карантин з 12 березня 2020 р. до 22 травня 2020 р.

Пунктом 3 розділу ХІІ «Прикінцеві положення» ЦПК України визначено, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), процесуальні строки, в тому числі строки апеляційного оскарження, продовжуються на строк дії такого карантину.

Отже, зважаючи на наведену норму процесуального права, а також те, що строк на апеляційне оскарження рішення суду закінчився в період дії карантину (06 квітня 2020 року), ОСОБА_1 дотримано строк на подачу апеляційної скарги, а тому підстави для вирішення клопотання про його поновлення відсутні.

Разом із тим апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Одночасно із подачею апеляційної скарги ОСОБА_1 звернувся до суду із клопотанням про звільнення його від сплати судового збору, пославшись на те, що він як пенсіонер, отримуючи пенсійне забезпечення в сумі 1638 грн, не в змозі сплатити судовий збір у визначеному законом розмірі.

Відповідно до частин першої та третьої статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З цих же підстав суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Такий порядок визначений статтею 8 Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року № 3674-VI з послідуючими змінами, відповідно до положень якої суд може своєю ухвалою за клопотанням сторони відстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати за певних умов, зокрема, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Як роз`яснив пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у пункті 29 постанови № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

У підтвердження своїх доводів щодо майнового стану, що перешкоджав сплаті ним судового збору у встановленому законодавством розмірі, який виходячи із ціни позову складає 2881,50 грн (1921 грн (1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб) х 150%), скаржник надав довідку Управління Пенсійного фонду України Головного управління ПФУ в Херсонської області від 27.01.2020 року, з якої вбачається, що він знаходиться на обліку в управлінні і отримує пенсію, розмір якої за 2019 рік складає 18 440 грн.

Однак, наданих доказів недостатньо для підтвердження доводів скаржника щодо його майнового стану, оскільки вони свідчать лише про розмір отриманої скаржником соціальної допомоги, а не про відсутність у нього доходів, достатніх для сплати судового збору.

На інші обставини як на підставу для звільнення від сплати судового збору відповідно до Закону України «Про судовий збір» ОСОБА_1 не посилався і про такі в клопотанні не зазначив.

Положення Закону України «Про судовий збір» не містять визначеного (чіткого) переліку документів, які можна вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі наданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.

Підставою для відстрочення сплати судового збору може бути, наприклад, видана в установленому законом порядку довідка про доходи або про їх відсутність, про заробітну плату, пенсію, стипендію, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо.

Наведення доводів, обґрунтування пов`язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору, а також подання доказів на підтвердження того, що майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановлених законодавством порядку, розмірі і строки, покладається на особу, яка подає скаргу.

Отже, для вирішення питання про звільнення від сплати судового збору скаржнику необхідно подати відомості з Державного реєстру фізичних осіб платників податків про наявність або відсутність виплачених доходів та утриманих податків або докази відсутності реального доходу, рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, а також видані в установленому законом порядку довідки про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо.

При цьому, з врахуванням вимог статті 12 ЦПК України, заявнику необхідно роз`яснити, що відповідно до положень статті 136 ЦПК України він (залежно від свого майнового стану) вправі звернутися до суду із заявою як про зменшення розміру судового збору, так і про відстрочення або розстрочення його сплати на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

В усіх цих випадках необхідно надати належні та допустимі докази на підтвердження майнового стану, який не дає змоги виконати вимоги закону щодо сплати судового збору при подачі апеляційної скарги.

Враховуючи викладене, зазначені обставини є підставою для залишення апеляційної скарги без руху з наданням скаржникові строку для надання відповідних доказів щодо майнового стану, а у разі відсутності таких - для сплати судового збору у встановленому розмірі.

Керуючись статтями 185, 356, 357 ЦПК України, суд

ухвалив:

Апеляційну скаргу залишити без руху.

Надати скаржнику строк протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху (але не пізніше закінчення строку дії карантину) для надання належних доказів у підтвердження його майнового стану, а у разі відсутності таких - докази сплати судового збору у розмірі 2881,50 грн за платіжними реквізитами Херсонського апеляційного суду («Отримувач коштів: УК у місті Херсоні/м.Херсон/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37959779; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО): 899998; рахунок отримувача: UA 0021002; код класифікації доходів бюджету: 22030101, призначення платежу: *;101; (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Херсонський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа)).

Роз`яснити скаржнику, що невиконання вимог ухвали суду, є підставою для визнання апеляційної скарги неподаною та її повернення.

Сплата судового збору підлягає підтвердженню оригіналом платіжного документа.

Відповідні документи необхідно подати до Херсонського апеляційного суду за адресою: м. Херсон, вул. 295 Херсонської стрілецької дивізії, №1-а, з посиланням на номер провадження 22-ц/819/935/20.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Херсонського

апеляційного суду Л.В.Пузанова