УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без розгляду

18 травня 2020 року Соснівський районний суд м. Черкаси у складі:

судді Борєйко О.М.

за участю секретаря судового засідання Юр`євої К.М.

розглянувши у підготовчому засіданні в залі суду в м. Черкаси в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

12 липня 2019 року ОСОБА_1 звернулася до Уманського міськрайонного суду Черкаської області з вказаною позовною заявою.

24 вересня 2019 року Уманським міськрайонним судом Черкаської області постановлено ухвалу про передачу цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, за підсудністю до Соснівського районного суду м. Черкаси.

13 листопада 2019 року вказана цивільна справа надійшла до Соснівського районного суду м. Черкаси та в цей же день автоматизованим розподілом судової справи між суддями головуючим у даній справі обрано суддю Борєйко О.М.

18 листопада 2019 року з метою уточнення місця перебування відповідача, судом направлено запит до Управління державної міграційної служби України в Черкаській області.

Згідно відповіді Головного центру обробки спеціальної інформації Державної прикордонної служби від 28 січня 2020 року № 0.184-3067/0/15-20-Вих, в якій наявний витяг з бази даних «Відомості про осіб, які перетнули державний кордон України», ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в пункті пропуску Конотоп перетнула державний кордон України 08 квітня 2016 року транспортним засобом за маршрутом «Київ -Москва». Інша інформація відсутня. Інформація стосовно відповідача ОСОБА_2 в базі даних відсутня.

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 10 січня 2020 року відкрито провадження у вказаній справі та призначено підготовче судове засідання на 12 годину 00 хвилин 11 березня 2020 року.

У вказану дату судове засідання не відбулося у зв`язку з неявкою сторін, підготовче судове засідання було відкладено на 18 травня 2020 року на 14 годину 30 хвилин.

Позивач ОСОБА_1 у підготовче судове засідання повторно не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, відповідно до вимог ст.128 ЦПК України, що підтверджується повідомленнями про отримання поштових відправлень. Заяв про відкладення підготовчого судового засідання від позивача не надходило.

Відповідач ОСОБА_2 у підготовче судове засідання повторно не з`явився, про дату, час та місце проведення підготовчого судового засідання повідомлений належним чином, відповідно до вимог ст.128 ЦПК України, шляхом направлення судових повісток на останню відому адресу його реєстрації, що підтверджується повідомленням про отримання поштового відправлення,а також шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті «Судова влада». Заяв про відкладення підготовчого судового засідання та відзиву на позов від відповідача не надходило.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до ч.4 ст. 263 Цивільного процесуального кодексу України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

В постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 22 травня 2019 року у справі №310/12817/13, провадження №61-36375св18зазначено наступне: «Згідно частини 2 статті 223 Цивільного процесуального кодексу України, суд відкладає розгляд справи у разі першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними. Положеннями частини 5 статті 223 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Водночас згідно ч. 5 ст. 223 ЦПК України визначено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Аналіз зазначених норм вказує на те, що процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи. Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача».

Відповідно до ст.9 Конституції України, чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

Відповідно до ч.4 ст.10 ЦПК України, суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Європейський суд з прав людини, зазначає, що, реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава - учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

У рішеннях ЄСПЛ, постановлених за результатами розгляду справ «Осман проти Сполученого королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року, зазначено, що право на суд не є абсолютним; воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує врегулювання з боку держави.

Відповідно до ч. 2 ст. 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутись до суду повторно.

На підставі викладеного, враховуючи, що позивач повторно не з`явилась в судове засідання, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, відповідно до вимог ст.128 ЦПК України, що підтверджується повідомленнями про отримання поштових відправлень, заяв про відкладення підготовчого судового засідання від позивача не надходило, відповідно до ст. 9 Конституції України, керуючись ч.4 ст.10, ст.ст. 263, 257, 260, 294 Цивільного процесуального кодексу України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її отримання шляхом подачі апеляційної скарги.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.М. Борєйко