ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/1140/20
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" серпня 2020 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі головуючого судді Трусової Т.О. з секретарем судового засідання Москаленко А.П. за участі представника позивача Яціва О.Р., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київська міської ради, третя особа на стороні відповідача: Департамент з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання права власності в порядку спадкування,

В С Т А Н О В И В:

У червні 2019 р. ОСОБА_1 (далі по тексту - ОСОБА_1 , позивач) звернувся до суду з позовом про визнання права власності на квартиру АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_2 (далі - ОСОБА_2 )

Позов обґрунтований такими обставинами. ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Київ померла дружина позивача ОСОБА_2 . За життя ОСОБА_2 заповіту щодо майна, яке належало їй на праві власності не складала. Після її смерті позивач, як спадкоємець першої черги за законом у встановлений законом шестимісячний строк звернувся до державного нотаріуса за заявою про прийняття спадщини, яка залишилася після смерті його дружини. До складу спадкового майна входить квартира АДРЕСА_1 На підставі заяви позивача було заведено спадкову справу за №976/2018.Проте, за життя спадкодавцем було втрачено правовстановлюючий документ на квартиру, а всі спроби позивача щодо його відновлення не дали результатів. В зв`язку з чим, державним нотаріусом Десятої київської державної нотаріальної контори Сабадаш О.В. 10.01.2019 було виненсено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної діїі, оскільки відсутній оригінал правовстановлюючого документа.

Ухвалою від 22.11.2019 відкрито провадження у справі та призначено справу до судового розгляду в порядку загального позовного провадження в підготовче засідання на 09.04.2020.

09.04.2020 підготовче засідання було відкладено на 13.08.2020, в зв`язку з витребуванням доказів.

В підготовчому засіданні 13.08.2020 справу було призначено до судового розгляду та продовжено її розгляд.

В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав, просив позов задовольнити з підстав викладених в останньому.

Представник відповідача Київської міської ради в судове засідання не з`явився, 29.05.2020 через загальну канцелярію суду надав відзив на позовну заяву, в якому просив проводити розгляд справи за відсутності представника відповідача та ухвалити рішення згідно чинного законодавства.

Представник третьої особи - Десятої Київської державної нотаріальної контори в судове засідання не з`явився, до початку розгляду справи надіслав заяву про розгляд справи у їх відсутність та винести рішення згідно чинного законодавства.

Заслухавши представника позивача, дослідивши докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, суд встановив такі обставини та визначені відповідно до них правовідносини.

24 вересня 2010 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 було зареєстровано шлюб та вчинено відповідний актовий запис за №493 /а.с.8/.

Згідно копії свідоцтва про право власності на житло ОСОБА_2 на праві власності належить квартира АДРЕСА_1 /а.с. 7/.

ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Києві ОСОБА_2 померла /а.с. 6/.

За життя ОСОБА_2 заповіт щодо розпорядження майном на випадок своєї смерті не складала.

01 жовтня 2018 року ОСОБА_1 , як спадкоємець першої черги за законом, звернувся з заявою до нотаріуса про прийняття спадщини за законом, яку було зареєстровано в реєстрі за №2172 /а.с.19/.

На підставі заяви ОСОБА_1 Державним нотаріусом Десятої Київської державної нотаріальної контори було відкрито спадкову справу за №976/2018.

До складу спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_3 , входить, зокрема, квартира АДРЕСА_1 .

З технічного паспорту на вищевказану квартиру, виготовленого Київським міським бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна станом на 18.10.2018, вбачається, квартира має загальну площу 34 кв.м., житлову - 16,5 кв.м., кухня - 7,1 кв.м., коридор - 4,4 кв.м., санвузо - 3,7 кв.м., комора - 1,4 кв.м. /а.с.12-14/.

Квартира належала спадкодавцю на підставі свідоцтва про право власності, виданого квартирно-експлуатаційним відділом м. Києва від 24.01.1997 згідно розпорядження за №186 /а.с. 7/.

Право власності ОСОБА_2 було зареєстроване у встановленому законом порядку, що підтверджується листом комунального підприємства «Київське міське бюро технічної інвентаризації» від 07.11.2018 № 40420 /а.с. 16/.

Судом встановлено, що оригінал свідоцтва про право власності на вищевказану квартиру ОСОБА_2 втратила.

Відповідно до закону право власності спадкоємця на успадковане нерухоме майно посвідчується свідоцтвом про право на спадщину на нерухоме майно, при цьому ч. 1 ст. 1297 ЦК України зобов`язує спадкоємця, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, звернутися до нотаріуса за видачею свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

10.01.2019 нотаріус виніс постанову, якою відмовив у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру пославшись на відсутність документів, що посвідчують право власності спадкодавця на вказане майно (а.с. 17).

Порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затверджений наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5, передбачає, що видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації, проводиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів на майно, яке зареєстроване у порядку, визначеному законодавством. За відсутності у спадкоємця необхідних для видачі свідоцтва про право на спадщину документів нотаріус роз`яснює процедуру вирішення зазначеного питання в судовому порядку (глава 10, пункти 4.14, 4.15).

З огляду на вказане суд дійшов висновку, що відсутність правовстановлюючого документу який посвідчує власності померлого спадкодавця на квартиру є перешкодою для одержання його спадкоємцем - позивачем по справі ОСОБА_1 , правовстановлюючого документу на вищевказане успадковане нерухоме майно і тим самим порушує його право власності.

Відповідно до положень ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Одним з можливих способів захисту цивільних та інтересів є визнання права.

За приписом ст. 328 цього Кодексу право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Однією з визначених законом підстав набуття права власності є спадкування.

Згідно зі ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом.

Враховуючи вище наведене вбачається, що після смерті ОСОБА_2 був один спадкоємець за законом і відповідно до ст. ст. 1261, 1278 ЦК України мав право на спадкове майно, що залишилась після смерті спадкодавця, право власності якого на вище вказане майно повністю знайшло своє підтвердження в судовому засіданні. Таким чином вимоги позивача є законними, обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі, оскільки спадкові права позивача порушені, а тому останні підлягають відновленню, шляхом визнання останніх, що відповідатиме способу захисту передбаченому ст. 16 ЦК України.

З огляду на характер спірних правовідносин, підстав для відшкодування понесених позивачем судових витрат суд не вбачає.

На підставі викладеного, керуючись статтями 5, 7, 12, 13, 76, 77, 80, 81, 89, 259, 263-265, 268, 273, 354 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 (зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , рнокпп НОМЕР_1 ) право власності на квартиру АДРЕСА_1 загальною площею 34,0 кв.м., житловою площею 16,5 кв.м. в порядку спадкування за законом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 дружини ОСОБА_2 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Згідно з підпунктом 15.5 пункту 15 частини першої Перехідних положень Розділу XIII ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Суддя: