ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/81/20
провадження № 2/753/3916/20
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

"14" травня 2020 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі:

головуючого - судді Комаревцевої Л.В.

з секретарем - Гаврилюк О.В.

без участі сторін

розглянувши у загальному позовному провадженні в відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Служба у справах дітей Дарницької районної у місті Києві державної адміністрації, ОСОБА_3 про позбавлення батьківських прав, стягнення аліментів та встановлення піклування,

ВСТАНОВИВ:

У січні 2020 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Служба у справах дітей Дарницької районної у місті Києві державної адміністрації, ОСОБА_3 про позбавлення батьківських прав, стягнення аліментів та встановлення піклування.

Позовна заява обґрунтована наступним. Позивач є матір`ю ОСОБА_4 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . ОСОБА_4 перебувала у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_2 , який розірвано 28.11.2009. За час шлюбу у подружжя народився син, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який проживає разом з бабусею, позивачем по справі.

Позивач вказує, що відповідач не цікавиться життям сина понад десять років, матеріально його не забезпечує та не підтримує, а відтак просить позов задовольнити.

Ухвалою суду від 27.01.2020 відкрито провадження у вказаній цивільній справі.

Ухвалою підготовчого судового засідання від 27.04.2020 розгляд справи призначено по суті в судове засідання.

Позивач надав до суду заяву про проведення заочного розгляду справи без участі відповідача.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлений в установленому законом порядку. Заяв про участь у розгляді справи не надійшло.

Представник третьої особи Служби у справах дітей Дарницької районної у місті Києві державної адміністрації надав до суду Висновок про доцільність позбавлення батьківських прав ОСОБА_2 відносно неповнолітньої дитини ОСОБА_3 та призначення ОСОБА_1 піклувальником над ОСОБА_3 .

Третя особа ОСОБА_3 надав до суду заяву, в якій підтримав позовну заяву, яку просив задовольнити.

Відповідно до ч.ч.7,8 ст.128 ЦПК України, у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Днем вручення судової повістки є день вручення судової повістки під розписку; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Відповідно до ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Таким чином, відповідно до ч. 4 ст. 223, ст. 280 ЦПК України за згодою позивача суд постановив ухвалу про заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів.

Всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному і об`єктивному розгляді справи, зібрані по справі докази, керуючись законом, суд дійшов до висновку, що позов підлягає задоволенню частково з наступних підстав.

Відповідно до ст.164 СК України батько, мати можуть бути позбавлені судом батьківських прав, якщо буде встановлено, що вони ухиляються від своїх обов`язків по вихованню дитини.

Стаття 150 цього Кодексу перелічує обов`язки батьків щодо виховання дитини.

Судом встановлено, що ОСОБА_5 та ОСОБА_2 перебували у зареєстрованому шлюбі, який розірвано 28.11.2009, про що видано свідоцтво про розірвання шлюбу 28.11.2009, актовий запис № 1000 Відділом реєстрації актів цивільного стану Дарницького районного управління юстиції у місті Києві (а.с.13).

Мати дитини ОСОБА_4 , померла ІНФОРМАЦІЯ_1 (свідоцтво про смерть НОМЕР_1 від 12.10.2019, видане Дніпровським районним у місті Києві відділом реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис № 2267 а.с. 14).

Звертаючись до суду з заявленим позовом позивач посилається на те, що є бабусею ОСОБА_3 та проживає разом з онуком.

Батько, ОСОБА_2 , з дитиною не проживає понад 10 років, аліменти на дитину не сплачує.

Відповідно до наказу служби у справах дітей та сім`ї Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації від 04.02.2020 № 24 «Про тимчасове влаштування ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 », неповнолітній ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , тимчасово влаштований в родину рідної бабусі ОСОБА_1 та проживає разом з нею за адресою: АДРЕСА_1 .

Спеціалістами служби у справах дітей та сім`ї Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації проведено обстеження умов проживання за адресою: АДРЕСА_1 , де мають реєстрацію місця проживання та фактично проживають: ОСОБА_3 , 2003 р.н., ОСОБА_4 , 1957 р.н. - рідна тітка, ОСОБА_6 . 2007 р.н. - племінниця, ОСОБА_1 , 1957 р.к. - рідна бабуся.

З`ясовано, що у трикімнатній квартирі ОСОБА_3 займає окрему кімнату. Умови для проживання дитини створені. Сучасний ремонт, меблі, прибрано. В достатній кількості одяг, взуття, продукти харчування, тощо.

Позивач вказує, що витрати по утриманню онука несе самостійно.

ОСОБА_3 навчається в Коледжі ресторанного господарства Національного університету харчових технологій на технологічному відділенні денної форми навчання спеціальності 181 «Харчові технології» з 01.09.2019.

Дитина обслуговуються КНП «Центр первинної медико-санітарної допомоги № 2» Дарницького району м. Києва. Згідно з висновком про стан здоров`я, фізичний та розумовий розвиток дитини ОСОБА_3 має задовільний стан здоров`я.

Питання позбавлення батьківських прав ОСОБА_2 розглядалось на засіданні комісії з питань захисту прав дитини Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації 13.02.2020 на якій були присутні ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , 2003 р.н.

ОСОБА_2 запрошено листом на комісію з питань захисту прав дитини, проте батько на засідання не з`явився.

На засіданні комісії заслухано думку неповнолітнього ОСОБА_3 , 2003 р.н. Оскільки батько не бере участі у вихованні дитини, ОСОБА_3 вважає за потрібне позбавити свого батька батьківських прав та встановити піклувальника над ним, а саме піклувальником призначити рідну бабусю - ОСОБА_1 .

Беручи до уваги вищезазначене, можна зробити висновок, що ОСОБА_2 на протязі тривалого часу ухиляється від виконання батьківських обов`язків. Дитина залишилась поза увагою батька, який не цікавиться її здоров`ям, фізичним та розумовим розвитком, не створює належних умов для проживання сина.

З метою захисту прав неповнолітньої дитини, її інтересів, на підставі статті 164 Сімейного кодексу України, беручи до уваги рекомендації комісії з питань захисту прав дитини (протокол від 13.02.2020 № 3), суд вважає за доцільне позбавити ОСОБА_2 батьківських прав щодо неповнолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Відповідно до частини третьої статті 60 Цивільного кодексу України суд встановлює піклувальника над неповнолітньою особою, якщо при розгляді справи буде встановлено, що вона позбавлена батьківського піклування, і призначає піклувальника за поданням органу опіки та піклування. Дарницька районна в місті Києві державна адміністрація як орган опіки та піклування розглянула документи, надані громадянкою ОСОБА_1 для вирішення питання щодо призначення її судом піклувальником над неповнолітньою дитиною ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Відповідно до статті 244 Сімейного кодексу України при призначенні піклувальника органом опіки та піклування враховуються особисті якості особи, її здатність до виховання дитини, ставлення до неї, а також бажання самої дитини.

ОСОБА_1 перебуває у сімейних, родинних відносинах з дитиною. Беручи до уваги те, що особисті стосунки між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 склались доброзичливі, враховуючи бажання самої дитини та те, що ОСОБА_1 здатна виконувати обов`язки піклувальника, враховуючи задоволення позовних вимог про позбавлення ОСОБА_2 батьківських прав відносно неповнолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , суд вважає за можливе призначити ОСОБА_1 піклувальником ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Згідно ст.5 Протоколу №7 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (Конвенцію ратифіковано Законом №475/97-ВР (475/97-ВР) від 17.07.1997 року) кожен з подружжя у відносинах між собою і в їхніх відносинах зі своїми дітьми користується рівними правами та обов`язками цивільного характеру, що виникають зі вступу у шлюб, перебування в шлюбі та у випадку його розірвання. Ця стаття не перешкоджає державам вживати таких заходів, що є необхідними в інтересах дітей.

Відповідно до принципу №4 Декларації прав дитини дитині має належати право на здорове зростання і розвиток; з цією метою спеціальний догляд і охорона повинні бути забезпечені як їй, так і її матері, включаючи допологовий і післяпологовий догляд. Дитині має належати право на належне харчування, житло, розваги і медичне обслуговування.

Виходячи з положень ст.27 Конвенції про права дитини, прийнятої 44-ю сесією Генеральної Асамблеї ООН 20.11.1989 р., передбачено, що батько або (і) інші особи, що виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здатностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини.

Це положення відбите і в національному законодавстві. Так, відповідно до ст.180 Сімейного кодексу України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

Таким чином, системний аналіз норм законодавства, дає підстави стверджувати, що як матір, так і батько зобов`язані неухильно дотримуватися свого обов`язку щодо утримання та виховання дитини. Відповідно, невиконання зазначеного обов`язку тягне за собою встановлену законом відповідальність.

Відповідно до ст.181 СК України, способи виконання батьками обов`язку утримувати дитину визначаються за домовленістю між ними. За домовленістю між батьками дитини той із них, хто проживає окремо від дитини, може брати участь у її утриманні в грошовій і (або) натуральній формі. За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька і (або) у твердій грошовій сумі.

Статтею 182 СК України передбачено, що при визначенні розміру аліментів суд враховує: 1) стан здоров`я та матеріальне становище дитини; 2) стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; 3) наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; 4) інші обставини, що мають істотне значення. Мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, за винятком випадків, передбаченихстаттею 184 цього Кодексу.

Згідно ст.183 СК України, частка заробітку (доходу) матері, батька, яка буде стягуватися як аліменти на дитину, визначається судом. Якщо стягуються аліменти на двох і більше дітей, суд визначає єдину частку від заробітку (доходу) матері, батька на їх утримання, яка буде стягуватися до досягнення найстаршою дитиною повноліття. Якщо після досягнення повноліття найстаршою дитиною ніхто з батьків не звернувся до суду з позовом про визначення розміру аліментів на інших дітей, аліменти стягуються за вирахуванням тієї рівної частки, що припадала на дитину, яка досягла повноліття.

Звертаючись до суду з позовом, позивач вказував, що усі обов`язки щодо утримання та виховання онуки несе самостійно. Відповідач не надає матеріальну допомогу на утримання дитини. Пенсія позивача є досить маленькою та її не вистачає на утримання дитини.

З огляду на викладене, позивач просив задовольнити позовні вимоги, якими стягнути з відповідача аліменти на утримання дитини в розмірі ј (з кожного) з усіх видів доходу відповідачів, але не менше 50% прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку з дати подання позову до досягнення диною повноліття.

Разом з тим, виходячи з положень ст. 154 Сімейного Кодексу України судом враховано, що позивачка звернулась до суду за захистом прав її неповнолітньої дитини, що перебуває на її утриманні.

Відповідно до ст. 180, 181, 182, 183 Сімейного Кодексу України батьки зобов`язані утримувати дитину до її повноліття. Той із батьків, хто проживає окремо від дитини, може брати участь у її утриманні в грошовій і (або) натуральній формі. При визначенні розміру аліментів суд враховує стан здоров`я та матеріальне становище дитини, а також інші обставини, що мають істотне значення.

Проаналізувавши зібрані і досліджені в судовому засіданні докази в їх сукупності, враховуючи, що відповідач відповідно до ст. 80 ЦПК України не надав доказів про спростування заявлених позовних вимог, суд приходить до висновку, що слід стягувати з відповідача в користь позивача (законного представника, державного закладу) аліменти на утримання неповнолітньої дитини в розмірі ј (з кожного) щомісячно, але не менше 50% прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку з дати подання позову до досягнення диною повноліття.

Згідно вимог ст. ст. 76, 77, 79, 80 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.

Відповідач в судове засідання не з`явився, відзив на позов не надав. Разом з тим, позивачем надано докази, що підтверджують ухилення відповідача від виконання батьківських обов`язків.

За таких обставини, суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні всіх обставин справи та наданих в їх обґрунтування доказів, керуючись законом, оцінюючи кожний доказ, що наявний у справі, з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку вважає, що позов підлягає задоволенню у повному обсязі, так як позивачем доведено, а відповідачем не спростовано в силу принципу змагальності сторін обґрунтованості позовних вимог, відповідно до якого кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, а суд розглядає справи в межах заявлених вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Приймаючи до уваги викладене, суд визнає вимоги позову обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Керуючись ст. ст. 2,4, 12,76,77,78,79,80,81,263,265, 280-289 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Служба у справах дітей Дарницької районної у місті Києві державної адміністрації, ОСОБА_3 про позбавлення батьківських прав, стягнення аліментів та встановлення піклування - задовольнити.

Позбавити батьківських прав ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , відносно свого неповнолітнього сина, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Призначити ОСОБА_1 піклувальником ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання дитини, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у розмірі ј частини усіх видів заробітку (доходу) відповідача щомісячно, але не менше 50 % прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку, починаючи з 08.01.2020.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 судовий збір на користь держави в розмірі 2305.20 грн.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Повний текст рішення виготовлено 14.05.2020

Суддя: Комаревцева Л.В.