справа № 274/224/20
провадження № 2/0274/39/20
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

14.05.2020 року м. Бердичів

Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області в складі: головуючого судді Вдовиченко Т.М., за участю секретаря судового засідання - Рудич М.О., розглянувши в відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Бердичева Житомирської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Швайківської сільської ради про визнання права власності на житловий будинок в порядку спадкування за заповітом, -

В с т а н о в и в :

Позивачі звернулися в суд з позовом, в якому просять визнати за ними право власності на житловий будинок АДРЕСА_1 в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 . А саме, за ОСОБА_1 - право власності на 1/3 частини зазначеного житлового будинку, за ОСОБА_2 - право власності на 2/3 частини будинку.

Свої позовні вимоги обґрунтовують тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в с.Мирославка Бердичівського району Житомирської області померла - ОСОБА_3 , 1927 р.н. 20.05.1999 року нею було складено заповіт, який посвідчений секретарем виконавчого комітету Мирославської сільської ради народних депутатів Бердичівського району Житомирської області, згідно якого остання заповіла все своє майно дітям - ОСОБА_1 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 в рівних частинах. Спадкоємиця ОСОБА_4 відмовилась від соєї частки на користь ОСОБА_5 , яка ІНФОРМАЦІЯ_2 померла, спадкоємицею останньої за заповітом є позивач- ОСОБА_2 . До складу спадщини входить: житловий будинок АДРЕСА_1 . Позивачі звернулися до державної нотаріальної контори для оформлення своїх спадкових прав, однак їм було видано постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, а саме видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, у зв`язку з відсутністю документа, що посвідчує право власності спадкодавця на вказаний будинок.

Позивачі в підготовче судове засідання не з`явилися, надали заяви про розгляд справи без її участі, зазначили , що позовні вимоги підтримують в повному обсязі, просять їх задовольнити.

Від представника Швайківської сільської ради Бердичівського району Житомирської області надійшло письмове клопотання, згідно якого вони просять розглядати справу без їх присутності, не заперечують проти задоволення позовних вимог.

Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України слідує, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Як передбачено ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання позову відповідачем суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Судом встановлено, що ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Мирославка Бердичівського району Житомирської області у віці 81 рік, що підтверджується копією свідоцтва про смерть ( а.с. 14).

Згідно довідки Швайківської сільської ради Житомирської області № 493 від 09.07.2019 року, житловий будинок АДРЕСА_1 , згідно записів погосподарських книг сільської ради № 4 за 1998-2010 роки рахувався за померлою ОСОБА_3 . Правовстановлюючі документи на будинок відсутні. Житловий будинок розташований на земельній ділянці площею 0,47 га., яка відноситься до земель комунальної власності сільської ради (а.с. 33).

20.05.1999 року ОСОБА_3 було складено заповіт, який посвідчений секретарем виконавчого комітету Мирославської сільської ради народних депутатів Бердичівського району Житомирської області, згідно якого остання заповіла все своє майно дітям ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_1 в рівних частинах (а.с. 20).

Згідно довідки, виданої Бердичівським МБТІ від 09.10.2019 року № 1426, право власності на житловий будинок АДРЕСА_1 , не зареєстровано (а.с. 32).

Постановою державного нотаріуса Бердичівської державної нотаріальної контори від 27.06.2019 року ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на 1/3 частки житлового будинку АДРЕСА_1 , після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , в зв`язку з відсутністю у нього документів, що посвідчують право власності спадкодавця на даний будинок (а.с. 12).

Згідно копії спадкової справи, спадкоємиця ОСОБА_4 відмовилась від своєї частки на користь ОСОБА_5 , яка ІНФОРМАЦІЯ_2 померла. Спадкоємицею майна останньої за заповітом є позивач - ОСОБА_2 (а.с.100-137).

Постановою приватного нотаріуса Бердичівського міського нотаріального округу Богатирчуком А.М. від 18.11.2019 року ОСОБА_2 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на 2/3 частки житлового будинку АДРЕСА_1 , після смерті ОСОБА_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , в зв`язку з відсутністю у неї документів, що посвідчують право власності спадкодавця на даний будинок (а.с. 13).

Згідно ст. 316 ЦК України, право власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонено законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлено судом.

Згідно п. 3 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13, спадкоємець може звернутися до суду із позовом про визнання права власності на спадкове майно. При цьому в зазначеному листі ВССУ вказано, що при розгляді справ про визнання права власності на спадкове нерухоме майно у випадках, якщо спадщина прийнята, проте спадкоємцем не було одержано свідоцтво про право на спадщину (ст. 1297 ЦК України) або не здійснено державну реєстрацію права на спадщину (ст. 1299 ЦК України), слід брати до уваги, що законодавець розмежовує поняття «виникнення права на спадщину» та «виникнення права власності на нерухоме майно, що входить до складу спадщини».

Відповідно до норм ч. 5 ст. 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини та згідно із ч. 3 ст. 1296 ЦК України відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Відповідно до ч. 1 ст. 1276 ЦК України, якщо спадкоємець за заповітом або за законом помер після відкриття спадщини і не встиг її прийняти, право на прийняття належної йому частки спадщини, крім права на прийняття обов`язкової частки у спадщині, переходить до його спадкоємців (спадкова трансмісія).

Згідно зі ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається.

Оскільки на нерухоме майно не було оформлено право власності, тому згідно листа Міністерства Юстиції України від 21.02.2005 року № 19-32/19 "Щодо порядку оформлення документів в разі смерті власника нерухомого майна таке право в разі відсутності правовстановлюючих документів вирішується в судовому порядку".

Отже судом встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 мають право на спадкування житлового будинку після ОСОБА_3 та ОСОБА_5 за заповітом, а тому в силу ст.ст. 1216, 1233 ЦК України вони отримують право власності на нього в порядку спадкування у визначених частках.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12-13,76-81,200,206,247,263-265,268,354 ЦПК України, ст. ст. 316,328, 1216,1233 ЦК України, суд, -

В и р і ш и в :

Позовні вимоги ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Швайківської сільської ради про визнання права власності на житловий будинок в порядку спадкування за заповітом задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/3 частки житлового будинку АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за заповітом після смерті матері - ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Визнати за ОСОБА_2 право власності на 2/3 частки житлового будинку АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за заповітом після смерті матері - ОСОБА_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно п.п. 15.5 п. 15 Перехідних положень ЦПК України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги можуть також подаватися учасниками справи до або через відповідні суди.

Головуючий: Т.М. Вдовиченко