Справа № 206/62/20
Провадження № 2/206/359/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.05.2020 Самарський районний суд м. Дніпропетровська

в складі:

головуючий суддя Маштак К.С.

за участю:

секретаря судового засідання Гергіль Ю.І.

представника відповідача Костюченко Н.О.

представника третьої особи Воднєвої Н.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Дніпрі цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , яка також є законним представником та діє в інтересах малолітнього відповідача ОСОБА_4 , треті особи: Служба у справах дітей Самарської районної у місті Дніпрі ради, Департамент адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради про зняття з реєстраційного обліку та визнання осіб такими, що втратили право користування майном,

ВСТАНОВИВ

В провадженні Самарського районного суду м. Дніпропетровська перебуває цивільна справа за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , яка також є законним представником та діє в інтересах малолітнього відповідача ОСОБА_4 , треті особи: Служба у справах дітей Самарської районної у місті Дніпрі ради, Департамент адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради про зняття з реєстраційного обліку та визнання осіб такими, що втратили право користування майном.

19.05.2020 в підготовчому судовому засіданні на обговорення було поставлено питання щодо залишення позову без розгляду у зв`язку із чергової неявкою жодного з представників позивача у судове засідання.

Представник відповідача ОСОБА_5 та представник третьої особи Воднєва Н ОСОБА_6 В ОСОБА_6 у судовому засідання наполягали на залишенні позову без розгляду.

Вислухавши думки представників відповідача та третьої особи, дослідивши матеріали справи суд вирішуючи питання щодо залишення без розгляду позову виходить з такого.

29.01.2020 у даній цивільній справі було відкрито провадження, підготовче засідання призначено на 27.02.2020, викликано сторони, про що постановлено відповідну ухвалу.

27.02.2020 підготовче судове засідання було відкладено на 06.04.2020, у зв`язку із неявкою у судове засідання жодного з представників позивача, які були повідомлені належним чином про дату, час на місце розгляду справи, про причини неявки суду не повідомили, заяв про розгляд справи у їх відсутність до суду не надали.

06.04.2020 у судове засідання жоден з представників позивача повторно не з`явився, про дату, час на місце розгляду справи повідомлені належним чином, про причини неявки суду не повідомили, заяв про розгляд справи у їх відсутність до суду не надали, у зв`язку із чим судове засідання було відкладено на 28.04.2020.

27.04.2020 засобами електронного зв`язку до канцелярії суду надійшло клопотання від представника позивача про відкладення розгляду справи з 28.04.2020 на іншу дату із завчасним повідомленням про наступну дату судового засідання у зв`язку із оголошенням в м. Дніпрі надзвичайної ситуації, внаслідок чого значно обмежено перевезення пасажирів міським пасажирським транспортом.

27.04.2020 від представника третьої особи ОСОБА_7 надійшла заява про розгляд справи без участі представника третьої особи.

27.04.2020 засобами електронного зв`язку до канцелярії суду надійшло клопотання від представника третьої особи Архипенко А ОСОБА_6 О ОСОБА_6 про відкладення розгляду справи на іншу дату.

28.04.2020 у судове засідання жоден з представників позивача втретє не з`явився, про дату, час на місце розгляду справи повідомлені належним чином, від представника позивача та третьої особи надійшли клопотання про відкладення, у зв`язку із чим судове засідання було відкладено на 19.05.2020.

12.05.2020 засобами електронного зв`язку до канцелярії суду надійшло клопотання від представника позивача про відкладення розгляду справи з 14.05.2020 на іншу дату із завчасним повідомленням про наступну дату судового засідання у зв`язку із оголошенням в м. Дніпрі надзвичайної ситуації, внаслідок чого значно обмежено перевезення пасажирів міським пасажирським транспортом.

19.05.2020 засобами електронного зв`язку до канцелярії суду надійшла заява від представника позивача про відкладення розгляду справи у зв`язку із перебуванням представника в іншому судовому засіданні, а саме в Заводському районному суді м. Дніпропетровська.

19.05.2020 засобами електронного зв`язку до канцелярії суду надійшло клопотання від представника третьої особи Архипенко А ОСОБА_6 О. про відкладення розгляду справи на іншу дату.

19.05.2020 у судове засідання жоден з представників позивача вчетверте не з`явився, про дату, час на місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Належне повідомлення позивача та його представників про дату та час призначення судових засідань підтверджується відповідними документами, що містяться у матеріалах даної цивільної справи (повідомленнями про вручення поштових відправлень).

Таким чином, судом встановлено, що жоден з представників позивача чотири рази не з`явились в судове засідання, що не дає суду можливість ухвалити рішення у справі по суті спору та навіть провести підготовче судове засідання.

При цьому слід звернути увагу, що відповідно до ч. 3 ст. 60 ЦПК України юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника, а тому враховуючи, що юридична особа має право мати безліч представників та як встановлено з матеріалів справи має щонайменше три представника, участь представника позивача в іншому судовому засідання не може бути поважною причиною для відкладення розгляду справи.

Окрім цього, жоден з представників позивач не звертався до суду із клопотанням про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів в порядку ст. 212 ЦПК України.

В той же час, звернення позивача до суду за захистом порушених прав передбачає передусім його зацікавленість у розгляді справи в найкоротший строк.

В рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції

Частиною 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 04.11.50 (далі - Конвенція), яка набрала чинності для України з 11.09.97 та відповідно до ст. 9 Конституції України є частиною національного законодавства України, передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку належним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Ратифікуючи зазначену Конвенцію Україна взяла на себе обов`язки гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в ній, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку.

У своєму рішенні від 15.07.2002 у справі «Калашников проти Росії» Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) зазначив, що розумність тривалості провадження визначається залежно від конкретних обставин справи, враховуючи критерії, визначені у прецедентній практиці Суду, зокрема, складність справи, поведінка заявника та поведінка компетентних органів влади.

З аналізу практики ЄСПЛ вбачається, що питання про порушення ст. 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів принцип неприпустимості зловживання правами у даному конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання позивача наданими йому правами та невиконання обов`язків.

Окрім вищевикладеного, суд також враховує роз`яснення Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, викладені в інформаційному листі № 6-60/0/4-12 від 18.01.2012, щодо балансу захисту прав як позивача, який повторно не з`явився у судове засідання (незалежно від причин неявки), так і відповідача, який у зв`язку із такою неявкою вимушений витрачати свої час та кошти.

За встановленими правилами п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Так, відповідно до ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду (постанова від 22.05.2019, справа № 310/12817/13).

За вищевикладених обставин суд, враховуючи поведінку представників позивача, та невиконання ними свого обов`язку щодо явки в судове засідання, відсутності заяви про розгляд справи за їх відсутності, вважає за необхідне позов залишити без розгляду.

До того ж, слід звернути увагу, що відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, квартира АДРЕСА_1 , яка є об`єктом щодо якого подано позов, станом на 19.05.2020 належить на праві власності по Ѕ частці ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

При цьому суд зазначає, що залишення позовної заяви без розгляду не позбавляє позивача права повторно звернутись до суду з даною позовною заявою.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 2-3, 223, 257-261, 263, 294, 353 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , яка також є законним представником та діє в інтересах малолітнього відповідача ОСОБА_4 , треті особи: Служба у справах дітей Самарської районної у місті Дніпрі ради, Департамент адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради про зняття з реєстраційного обліку та визнання осіб такими, що втратили право користування майном- залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що залишення без розгляду позову не перешкоджає повторному зверненню із позовом до суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Дніпровського апеляційного суду через суд першої інстанції, що відповідає приписам пункту 15, підпункту 15.5 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення (ухвали) або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (ухвали).

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги, ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне судове рішення у формі ухвали складено 20.05.2020.

Суддя К.С. Маштак