№ 207/3162/19
№ 2/207/208/20
14 травня 2020 року Баглійський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області у складі:
головуючого судді -Тюлюнової В.Г.
при секретарі - Куцевол Л.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у м.Кам`янське справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.
19.09.2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 , в якій посилається на те, що з відповідачкою перебуває у зареєстрованому шлюбі з 20.04.1991 року. Шлюб зареєстровано відділом РАЦС Заводського райвиконкому м.Дніпродзержинська Дніпропетровської області, актовий запис №189. Неповнолітніх дітей від шлюбу не мають. З квітня 2019 року припинили шлюбні відносини у зв`язку з сімейно - побутовими проблемами. Втратили почуття любові і поваги одне до одного.
Розірвати шлюб через органи РАЦС відповідачка не бажає, у зв`язку з чим він вимушений звернутися до суду. За станом здоров`я є інвалідом, потребує медичної допомоги, коштів на лікування , тому просить суд витрати у вигляді судового збору покласти на рахунок держави та ухвалити заочне рішення , тому що відповідачка ухиляється від явки в судові засідання, та спілкування з ним.
Відповідачка ОСОБА_2 з 19.09.2019 року по 14.05.2020 року до суду не з`явилася, була належним чином повідомленою про місце, час та дату судового розгляду, відзиву на позовну заяву не направила, заяви про розгляд справи за її відсутності не надходило, тому суд вважає за можливе згідно ст..280 ЦПК України розглянути позовні вимоги за її відсутності, ухваливши заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, оскільки позивач наполягає на такому вирішенні справи.
Суд, взявши до уваги позицію позивача, вислухавши його пояснення , дослідивши матеріали справи, прийшов до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до ч.2 ст.112 Сімейного Кодексу України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них,інтересам їхніх дітей , що мають істотне значення.
Сторони перебувають у шлюбі з 20.04.1991 року. Шлюб у них перший , зареєстрований у відділі РАЦС Заводського райвиконкому м.Дніпродзержинська Дніпропетровської області, актовий запис №189. Неповнолітніх дітей не мають.
З квітня 2019 року не підтримують шлюбні відносини. Суд надавав їм строк для примирення, але не згодні на примирення.
Згідно з довідкою міжрайонної Дніпровської МСЕК №2, серія 12ААТ, №010669, залученою до справи, ОСОБА_1 з 10.12.2018 року визнаний інвалідом другої групи внаслідок загального захворювання.
За таких обставин, витрати у вигляді судового збору від яких позивач звільнений, суд вважає за необхідне покласти на рахунок держави.
Керуючись ст.ст.110, 112 Сімейного Кодексу України, ст.ст.12,13,81,141,256-268ЦПК України, суд
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.
Шлюб, зареєстрований 20 квітня 1991 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 відділом РАЦС Заводського районного виконавчого комітету м.Дніпродзержинська, актовий запис № 189, від шлюбу неповнолітніх дітей не мають, спору про майно, житло між подружжям не має, розірвати.
Витрати у вигляді судового збору, від сплати яких позивач звільнений у зв`зку з інвалідністю, покласти на рахунок держави.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач та третя особа мають право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України. Повторне заочне рішення позивач та відповідач можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржено з загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Головуючий суддя В.Г.Тюлюнова