Справа № 344/6409/20
Провадження № 2/344/2402/20
У Х В А Л А

22 травня 2020 року м. Івано-Франківськ

Суддя Івано-Франківського міського суду Івано-Франківської області Бородовський С.О., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Колективного підприємства перукарня «Амур» про стягнення коштів,-

В С Т А Н О В И В:

позивач звернувся в суд із позовом до відповідача про стягнення коштів переданих в якості авансу за купівлю нерухомого майна.

Відповідно до ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом; копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством; учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу; учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення; копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством; учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу; учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Відповідно до пункту 8 розділу 10 Правила організації діловодства та архівного зберігання документів у державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях, затверджені наказом Міністерства юстиції України від 18 червня 2015 року № 1000/5, копія набуває юридичної сили лише в разі її засвідчення в установленому порядку. Напис про засвідчення копії складається зі слів «Згідно з оригіналом», назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів (ініціалу імені) та прізвища, дати засвідчення копії. Напис про засвідчення копії скріплюється відбитком печатки відповідного структурного підрозділу установи або печатки «Для копій». У випадках, визначених законодавством, копії документів засвідчуються відбитком печатки установи. На лицьовому боці у верхньому правому куті першого аркуша документа проставляється відмітка «Копія».

При цьому, засвідченню підлягають тільки ті докази, оригінали яких знаходяться у позивача. Про наявність оригіналів у іншої особи позивач повинен зазначити у порядку, встановленому частиною п`ятою статті 95 ЦПК України.

Слід зазначити, що переважна більшість доданих до позовної заяви документів не засвідчена у порядку, встановленому частиною п`ятою статті 95 ЦПК України, згідно з якою учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу, учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Аналогічний порядок засвідчення копій документів встановлений й пунктам 5.26, 5.27 Національного стандарту України Державної уніфікованої системи документації, Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації «Вимоги до оформлювання документів» (ДСТУ 4163-2003, затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 07.04.2003 № 55).

За вказаним нормативно-правовим актом, відмітка про засвідчення копії документа складається: зі слів «Згідно з оригіналом»; особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища; дати засвідчення копії, яка проставляється нижче підпису.

Також до матеріалів позовної заяви долучено судові рішення, роздруковані з Єдиного державного реєстру судових рішень, що відповідно не місять жодних ідентифікуючих ознак сторін спору. В свою чергу позивачем не наведено в позовній заяві мотивів та підстав долучення неналежним чином оформлених судових рішень до матеріалів позовної заяви, не зазначено, які вимоги позивача підтверджуються рішеннями, чи обставини які ними встановлено, що мають значення та підлягають врахуванню при розгляді вказаної цивільної справи.

Також, матеріально-правовою вимогою позивача за даним спором є стягнення з юридичної особи відповідача грошових коштів в розмірі 10000 доларів США. В свою чергу до матеріалів справи долучено копії боргових розписок наданих ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_3 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_2 , згідно яких вказані особи отримали різні суми коштів від позивача за різними призначеннями. Зокрема, ОСОБА_2 отримано грошові кошти в розмірі 10000 доларів США, які з огляду на пояснення позивача викладені в позовній заяві є предметом спору.

Відповідно до п.5 ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Вказаною нормою визначено процесуальний обов`язок позивача додати до позовної заяви усі наявні нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

В постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» №5 від 03.06.2016 року, роз`яснено, що позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно).

Згідно з п. 7 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року № 2 "Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції", позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам статті 119 ЦПК України (в редакції чинного ЦПК України ст. 175 ЦПК), у зв`язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні міститися не лише позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обгрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

В свою чергу, пунктом 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України визначено, що позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

Однак в позові не вказано, які саме дії юридичної особи порушили права і інтереси позивача, враховуючи долучені до матеріалів справи боргові розписки надані фізичними особами.

Таким чином процесуальним законом встановлено обов`язок позивача з огляду на обраний ним спосіб захисту порушених прав повідомити суд про осіб, права та інтереси яких може бути порушено внаслідок розгляду справи без їх залучення.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких позовна заява підлягає залишенню без руху, з наданням строку для виправлення недоліків вказаних в мотивувальній частині ухвали.

Відповідно до зазначеного суд, -

П О С Т А Н О В И В:

позовну заяву ОСОБА_1 до Колективного підприємства перукарня «Амур» про стягнення коштів - залишити без руху, надавши позивачу строк 10 днів з дня отримання ухвали для виправлення недоліків, вказаних в мотивувальній частині ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у випадку невиконання вимог даної ухвали, позовна заява вважатиметься не поданою та буде йому повернута.

Копію ухвали направити для відома та виконання позивачу.

Ухвала не оскаржується.

Суддя С.О. Бородовський