Справа № 215/99/20
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
20 травня 2020 року Тернівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області
у складі : головуючого, судді - Коноваленка М.І.
секретаря судового засідання - Таран О.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Кривому Розі, в спрощеному позовному провадженні за позовом Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Криворіжгаз» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за необікований (донарахований) об`єм природного газу,-
В обґрунтування позовних вимог позивач вказує, що відповідач є споживачем природного газу за адресою: АДРЕСА_1 .
Представник позивача - Масальська Ю.О. в судове засідання не з`явилася, надала заяву, якою просить розглянути справу за її відсутності, на позовних вимогах наполягає, не заперечує проти заочного розгляду справи.
Ухвалою судді Тернівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 27.02.2020 р. було відкрито провадження у справі. Визначено проводити розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження викликом сторін.
Ухвалою судді Тернівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 20.05.2020 р. постановлено проводити заочний розгляд справи.
Інші процесуальні дії не вчинялись, заходи забезпечення доказів/позову, зупинення/відновлення провадження не застосовувались.
Суд вважає можливим розглянути справу у відсутності представника позивача, відповідно до ч.3 ст. 211 ЦПК України, враховуючи, що останній скористався своїми процесуальними правами.
Положеннями ч.2 ст.247 ЦПК України передбачено, що у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши письмові докази, судом встановлено наступні обставини та відповідні їм правовідносини.
Судом встановлено, що відповідач ОСОБА_1 є споживачем природного газу за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.8).
Назву ПАТ «Криворіжгаз» було змінено на Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Криворіжгаз" (а.с.4).
18.07.2019 року за адресою проживання відповідача представниками АТ «Криворіжгаз» було виявлено порушення Кодексу газорозподільних систем, а саме: «несанкціонований відбір природного газу споживачем шляхом несанкціонованого втручання в роботу лічильника газу (ЗВТ) прихованим заходами, шляхом зміни конструкції вимірювального механізму та додаванням строннього предмету, який зупиняє облік газу та реагує на магніт при встановлені магніту на верхній корпус зверху корпусу поблизу вхідного патрубку. Порушення виявлене після демонтажу лічильника з газопроводу за допомогою спецзасобу (дзеркала), введеного до вхідного патрубку для огляду колектора. Лічильник встановлено у стальному коробі», та був складений акт № 463 про порушення з фототаблицями, який підписаний представниками позивача та відповідачем ОСОБА_1 із зауваженнями (а.с.9-11).
На підставі цього акту було демонтовано засіб вимірювальної техніки (а.с.12-13) та направлено на експертизу (а.с. 14-15 - протокол щодо направлення ЗВТ на експертизу).
Згідно Акту № 1306 експертизи ЗВТ та пломб від 23.07.2019 року - «порушення здійснено прихованими заходами, є наслідком несанкціонованого втручання у лічильник газу, та призвели до недостовірності показів. Лічильник не придатний до подальшої експлуатації» (а.с.16-22).
01.08.2019 р. проведено засідання комісії АТ «Криворіжгаз», та складено відповідний протокол № 57 (а.с.23).
06.08.2019 р. відповідачем було отримано вказаний розрахунок (а.с.25). Оплату суми боргу відповідачем не здійснено.
Статтею 714 ЦК України передбачено, що спірні правовідносини регулюються наступним законодавством:
Відповідно до ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.
До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін.
Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору постачання енергетичними та іншими ресурсами.
Закон України «Про ринок природного газу» визначає наступних суб`єктів ринку природного газу: оператор газотранспортної системи; оператор газорозподільної системи; оператор газосховища, оператор установки LNG, замовник, оптовий продавець, оптовий покупець, постачальник, споживач.
З матеріалів справи вбачається, що у спірних правовідносинах Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Криворіжгаз» має статус оператора газорозподільної системи (згідно пункту 4 глави 1 розділу І Кодексу газородподільних систем, оператор ГРМ - суб`єкт господарювання, що на підставі ліцензії здійснює діяльність з розподілу природного газу газорозподільною системою, яка знаходиться у його власності або користуванні відповідно до законодавства, та здійснює щодо неї функції оперативно-технологічного управління), а відповідач - статус споживача (згідно пункту 4 глави 1 розділу І Кодексу газородподільних систем, споживач природного газу - фізична особа, фізична особа - підприємець або юридична особа, яка отримує природний газ на підставі договору постачання природного газу з метою використання для власних потреб, зокрема в якості сировини, а не для перепродажу).
Згідно з пунктом 3 розділу І Правил постачання природного газу, затверджених постановою НКРЕКП № 2496 від 30.09.2015 року, постачання природного газу споживачу здійснюється на підставі договору постачання природного газу між постачальником і споживачем, який укладається відповідно до вимог цих Правил.
Договір постачання природного газу має відповідати Типовому договору постачання природного газу побутовим споживачам, що затверджується Регулятором та оприлюднюється в установленому порядку.
Договір постачання природного газу побутовим споживачам укладається з урахуванням статей 633, 634, 641 та 642 ЦК України шляхом заявочного приєднання побутового споживача до умов договору, що розміщений на офіційному вебсайті Регулятора та постачальника і не потребує двостороннього підписання письмової форми договору.
Також, згідно з пункту 1.3 Типового договору постачання природного газу (затвердженого Постановою НКРЕКП № 2500 від 30.09.2015р), цей Договір є договором приєднання, що укладається з урахуванням вимог статей 633, 634, 641, 642 Цивільного кодексу Українина невизначений строк шляхом приєднання Споживача до умов цього Договору. Фактом згоди Споживача про приєднання до умов цього Договору є отримання Постачальником поданої Споживачем заяви-приєднання до умов договору постачання природного газу побутовим споживачам за формою, встановленою у додатку 1 до цього Договору, та/або сплачений Споживачем рахунок (квитанція) Постачальника за поставлений природний газ, а щодо постачальника, на якого в установленому чинним законодавством порядку покладені спеціальні обов`язки з постачання природного газу побутовим споживачам, - факт споживання природного газу відповідно до вимог Правил постачання та за умови, що у Споживача відсутній інший діючий постачальник (для забезпечення приєднання до умов договору постачання природного газу побутовим споживачам усіх діючих побутових споживачів, об`єкти яких знаходяться в межах закріпленої території постачальника із спеціальними обов`язками, останній в установленому порядку надсилає кожному побутовому споживачу заяву-приєднання разом із супровідним листом за формою, встановленою у додатку 2 до цього Договору).
Факт приєднання відповідача до умов Типового договору з огляду на встановлені обставини спору у суду сумнівів не викликає.
У відповідністю зіст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимогЦК України, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов і вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Відповідно до ч.2 ст. 13 Закону України «Про ринок природного газу» споживач зобов`язаний, зокрема: укласти договір про постачання природного газу; забезпечувати своєчасну та повну оплату вартості природного газу згідно з умовами договорів; не допускати несанкціонованого відбору природного газу; забезпечувати безперешкодний доступ уповноважених представників оператора газотранспортної системи, оператора газорозподільної системи до вузлів обліку природного газу та з метою встановлення вузлів обліку газу; припиняти (обмежувати) споживання природного газу відповідно до вимог законодавства та умов договорів.
Відповідно до підпункту 5 пункту 5.2 розділу V Типового договору постачання природного газу споживач зобов`язаний не допускати несанкціонованого відбору газу.
У разі порушення або невиконання своїх обов`язків споживач несе відповідальність згідно із законом (ч.3 ст. 13 Закону України «Про ринок природного газу»).
Згідно з пунктом 1 глави 2 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем до порушень споживача та несанкціонованого споживача, які кваліфікуються як несанкціонований відбір природного газу з ГРМ (крадіжка газу) та внаслідок яких щодо них здійснюється нарахування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу, належать: 1) наявність несанкціонованого газопроводу; 2) несанкціоноване відновлення газоспоживання; 3) несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ (комерційного ВОГ, зокрема лічильника газу); 4) несанкціоноване підключення газових приладів на об`єкті споживача, який обліковується за нормами споживання; 5) несанкціоноване підключення газових приладів, внаслідок якого перевищується діапазон обчислення вузла обліку (сумарна номінальна потужність газових приладів і пристроїв перевищує діапазон обчислення вузла обліку); 6) використання природного газу споживачем за відсутності чи після розірвання договору розподілу природного газу.
Пунктом 1 глави 3 розділу XI Кодексу газорозподільних систем встановлено, що уразі виявлення Оператором ГРМ несанкціонованого газопроводу або несанкціонованого втручання в роботу лічильника газу розрахунок об`єму необлікованого природного газу здійснюється за граничними об`ємами споживання природного газу населенням (додаток 15 цього Кодексу) з урахуванням усіх газових приладів і пристроїв споживача (фізичної особи) за період з дня останнього контрольного зняття показань лічильника (контрольного огляду вузла обліку або його перевірки) до дня виявлення порушення (але не більше ніж за 6 місяців) та з урахуванням строку на його усунення.
Якщо несанкціонований газопровід проведений шляхом прихованих заходів або фізичною особою, яка є несанкціонованим споживачем, початок періоду, за який визначається об`єм необлікованого природного газу, визначається з дня набуття споживачем (фізичною особою) права власності/користування на житлові (підсобні) приміщення, але не більше двох років, що передували дню виявлення порушення.
Відповідно до пункту 4 глави 1 розділу І Кодексу газорозподільних систем приховані заходи - несанкціоновані заходи, здійснені споживачем чи іншою особою, внаслідок яких здійснюється необліковане (обліковане частково чи з порушенням законодавства) використання природного газу, які неможливо виявити без використання спеціальних технічних засобів, проведення земельних робіт, демонтажу будівельних конструкцій чи оздоблювальних матеріалів, часткового чи повного демонтажу ЗВТ або дактилоскопічної експертизи чи перевірки метрологічних характеристик ЗВТ (засіб вимірювальної техніки/ЗВТ - технічний засіб, включаючи лічильник газу, який застосовується під час вимірювань і має нормовані метрологічні характеристики)
Відповідно до пунктів 2, 3, 8, 11 глави 5 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем акт про порушення складається в присутності споживача/несанкціонованого споживача та/або незаінтересованої особи (представника власника/користувача, на території чи об`єкті якого сталося порушення, або органу місцевого самоврядування) за умови посвідчення його особи та засвідчується їх особистими підписами. Акт про порушення складається в двох примірниках, один з яких залишається у споживача (несанкціонованого споживача), який має право внести до акта про порушення свої зауваження та заперечення. Представник оператора ГРМ перед складанням акта про порушення зобов`язаний повідомити споживача (несанкціонованого споживача) про його право внести зауваження та заперечення до акта про порушення, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень.
Акт про порушення має бути розглянутим комісією з розгляду актів про порушення оператора ГРМ, яка визначає його правомірність та приймає щодо них відповідне рішення.
За результатами розгляду акта про порушення на засіданні комісії може бути прийнято рішення про його задоволення (повністю або частково), або необхідність додаткового обстеження чи перевірки, або додаткових пояснень тощо, або скасування акта про порушення.
При задоволенні комісією акта про порушення складається акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості.
Отже, відповідач був обізнаний про факт виявлення порушення, про розмір збитків, отримав копії всіх документів, якими був встановлений факт порушення, не подав до вказаних документів заперечень, не оскаржив складені за результатом їх виявлення документи в установленому законом порядку.
Позивачем дотримана процедура щодо виявлення порушення, фіксування виявленого порушення, вказані документи повністю узгоджуються між собою, і підстав піддавати їх сумніву суд не вбачає.
Відповідно до ст. 625 ЦК України за порушення грошового зобов`язання настає відповідальність. Боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
В постанові Верховного Суду від 04 грудня 2018 року у справі №913/63/18 визначено, що інфляційні втрати входять до складу грошового зобов`язання і виступають способом захисту майнового інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат (збитків) кредитора від знецінення грошових коштів внаслідок інфляційних процесів. Відповідно до Постанови Верховного Суду від 17 жовтня 2018 року у справі № 910/2575/17, підставами для застосування ст. 625 ЦК України є порушення будь-якого грошового зобов`язання. Ця правова позиція, відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України, враховується судом при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин.
Оскільки ОСОБА_1 порушила грошове зобов`язання, кінцевий строк оплати якого сплинув 21.08.2019 року, суд вважає, що слід стягнути з неї інфляційні витрати в розмірі 311,58 грн. та 3% річних - 310,80 грн., відповідно до розрахунку (а.с.4), з яким погоджується суд.
Згідно зі ст.ст.133, 141 ЦПК України та Закону України «Про судовий збір» - судовий збір в сумі 1921,00грн., сплачений позивачем (а.с.1).
Керуючись ст. ст. 4, 12, 13, 19, 76-83, 137, 141, 263-265, 274-279, 274, 280 289ЦПК України, ст. ст. 10, 11, 22, 526, 610, 625, 641, 714,1166 ЦК України, ст. 13 ЗУ "Про ринок природного газу", Кодексом газорозподільних систем, затвердженим постановою НКРЕКП від 30 вересня 2015 року №2494, Правилами постачання природного газу, затверджених постановою НКРЕКП № 2496 від 30.09.2015 року, суд -
Позов Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Криворіжгаз» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за необлікований (донарахований) об`єм природного газу - задовольнити.
Копію рішення направити відповідачу.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Роз`яснити у справі, що згідно з вимогами ч. 1 ст. 284 ЦПК України, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Тобто суб`єктом подання заяви про перегляд заочного рішення є виключно відповідач, а не інші особи, які беруть участь у справі. Повторне заочне рішення сторони можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому ЦПК України.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем сторонам в апеляційному порядку.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивачем апеляційна скарга на рішення суду подається до Дніпровського апеляційного суду через Тернівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області, протягом тридцяти днів з дня його складення. Відповідач, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.
Заочне рішення складено суддею 20.05.2020 р.
СУДДЯ: