КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ОДЕСИ
Справа № 947/1076/20
Провадження № 2/947/1718/20
Київський районний суд м. Одеси в складі:
головуючого - судді Петренка В.С.
за участю секретаря - Ратовської А.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження в м. Одесі цивільну справу за позовом
про стягнення аліментів на утримання малолітньої дитини,
21.01.2020 року ОСОБА_1 звернулася до Київського районного суду м. Одеси з позовною заявою до ОСОБА_2 , в якій просить суд стягувати з ОСОБА_2 на її - ОСОБА_1 користь аліменти на утримання малолітньої доньки - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , утвердій грошовій сумі у розмірі 5 000,00 грн., щомісячно, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з дня подання позовної заяви та до досягнення донькою повноліття.
В обґрунтування заявленого позову позивач посилається на те, що з 28 квітня 2012 року вона перебувала у зареєстрованому шлюбі з відповідачем - ОСОБА_2 , який було розірвано рішенням Іллічівського міського суду Одеської області від 31 травня 2019 року.
Від даного шлюбу, як вказує позивач, ІНФОРМАЦІЯ_1 у них народилася донька - ОСОБА_3 , яка проживає разом з позивачем і знаходиться на її утриманні, участі у вихованні доньки відповідач не приймає, матеріальну допомогу надає не регулярно та недостатньо для забезпечення дитині належного рівня життя.
У зв`язку з тим, що матеріальної допомоги на утримання доньки відповідач не надає, від утримання ухиляється, позивач - ОСОБА_1 звернулася до суду із відповідним позовом.
Відповідно до автоматизованої системи документообігу цивільну справу було розподілено судді Київського районного суду м. Одеси Петренку В.С.
Ухвалою судді Київського районного суду м. Одеси Петренка В.С. від 24.01.2020року було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження по цивільній справі за позовною заявоюОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання малолітньої дитини. Призначено справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні.
Крім того, ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 24.02.2020 року за клопотанням позивача було витребувано з Головного управління ДФС в Одеській області відомості про доходи ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , паспорт серії НОМЕР_2 , виданий 12.08.2015 року Новокаховським МС УДМС України в Херсонській області, за період часу з 2018 по 2019 роки включно.
20.03.2020 року від Головного управління ДФС в Одеській області до канцелярії суду надійшли витребувані судом докази.
У судове засідання 12.05.2020 року позивач не з`явилась, однак надіслала на електронну адресу суду заяву, в якій просила розглянути справу за її відсутності, позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просила суд їх задовольнити, та вказала, що не заперечує проти заочного розгляду справи.
Відповідач - ОСОБА_2 про час та місце судових засідань повідомлявся належним чином шляхом надсилання судової ухвали та судових повісток на адресу реєстрації, зазначену у позовній заяві, яка не змінювалася, про що свідчить довідка з відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ГУДМС України в Херсонській області, у судові засідання не з`явився, про поважність причин відсутності не повідомив, відзив на позовну заяву не надав.
При цьому суд зазначає, що відповідно до п.2 ч.7 ст. 128 ЦПК України у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається: фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.
Приймаючи до уваги, що судові відправлення були повернуті поштою із відміткою «адресат не з`явився», суд вважає за можливе розглядати справу без участі відповідача за наявними в ній матеріалами.
Відповідно до ст.ст. 280, 281 ЦПК України за згодою позивача Київським районним судом м. Одеси постановлена ухвала про заочний розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження.
Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про необхідність часткового задоволення позову, виходячи з наступного.
Як встановлено судом у судовому засіданні, позивач - ОСОБА_1 з 28 квітня 2012 року перебувала у зареєстрованому шлюбі з відповідачем - ОСОБА_2 , про що свідчить копія свідоцтва про шлюб (а.с. 9).
Від даного шлюбу, ІНФОРМАЦІЯ_1 у них народилася донька - ОСОБА_3 , про що свідчить копія свідоцтва про народження (а.с. 10).
Рішенням Іллічівського міського суду Одеської області від 31 травня 2019 року, яке набрало законної сили 30 червня 2019 року, шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 було розірвано (а.с. 12-13).

Згідно довідки (виписки з домової книги про склад сім`ї та реєстрацію), позивач - ОСОБА_1 зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , разом з нею зареєстрована та проживає її донька - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 11).

Судовим розглядом встановлено, що на теперішній час ОСОБА_1 та ОСОБА_2 проживають окремо, а їх донька - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає разом з позивачем та знаходиться на її утриманні.

Крім того, на виконання вимог ухвали суду про витребування доказів, 20.03.2020 року Головне управління ДПС в Одеській області надіслало на адресу суду відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків ДПС України про суми виплачених доходів, з яких вбачається, що ОСОБА_2 у 2018 році отримав дохід від підприємницької діяльності у розмірі 50 050,62 грн., у 2019 році отримав дохід від підприємницької діяльності у розмірі 83 542,42 грн.

При вирішенні спору суд має виходити з положень ст. 8 Закону України «Про охорону дитинства», за якою кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного і соціального розвитку.

Відповідно до ст. 141 Сімейного кодексу України мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини.

Згідно ст. 180, ч.ч.1-2 ст. 181 Сімейного кодексу України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Способи виконання батьками обов`язку утримувати дитину визначаються за домовленістю між ними. За домовленістю між батьками дитини той із них, хто проживає окремо від дитини, може брати участь у її утриманні в грошовій і (або) натуральній формі. За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина. Спосіб стягнення аліментів, визначений рішенням суду, змінюється за рішенням суду за позовом одержувача аліментів.

Відповідно до ст. 182 СК України при визначенні розміру аліментів суд враховує: стан здоров`я та матеріальне становище дитини; стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; наявність на праві власності, володіння та/або користування у платника аліментів майна та майнових прав, у тому числі рухомого та нерухомого майна, грошових коштів, виключних прав на результати інтелектуальної діяльності, корпоративних прав; доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; інші обставини, що мають істотне значення. Розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний гарантований розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Мінімальний рекомендований розмір аліментів на одну дитину становить розмір прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку і може бути присуджений судом у разі достатності заробітку (доходу) платника аліментів. Суд не обмежується розміром заробітку (доходу) платника аліментів у разі встановлення наявності у нього витрат, що перевищують його заробіток (дохід), і щодо яких таким платником аліментів не доведено джерело походження коштів для їх оплати.

Згідно ч.1 ст.183 Сімейного кодексу України частка заробітку (доходу) матері, батька, яка буде стягуватися як аліменти на дитину, визначається судом. Якщо стягуються аліменти на двох і більше дітей, суд визначає єдину частку від заробітку (доходу) матері, батька на їх утримання, яка буде стягуватися до досягнення найстаршою дитиною повноліття. Якщо після досягнення повноліття найстаршою дитиною ніхто з батьків не звернувся до суду з позовом про визначення розміру аліментів на інших дітей, аліменти стягуються за вирахуванням тієї рівної частки, що припадала на дитину, яка досягла повноліття. Той із батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина, має право звернутися до суду із заявою про видачу судового наказу про стягнення аліментів у розмірі на одну дитину - однієї чверті, на двох дітей - однієї третини, на трьох і більше дітей - половини заробітку (доходу) платника аліментів, але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку на кожну дитину.

Відповідно до ст. 184 СК України суд за заявою одержувача визначає розмір аліментів у твердій грошовій сумі. Розмір аліментів, визначений судом або домовленістю між батьками у твердій грошовій сумі, щорічно підлягає індексації відповідно до закону, якщо платник і одержувач аліментів не домовилися про інше. За заявою одержувача аліментів індексація може бути здійснена судом за інший період. Той із батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина, має право звернутися до суду із заявою про видачу судового наказу про стягнення аліментів у розмірі 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

Відповідно до ч. 1 та ч. 5 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

На думку суду позивачем не надано доказів щодо можливості виплати ОСОБА_2 аліментів у визначеному в позовній заяві розмірі - 5000,00грн. щомісячно.

Стаття 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2020 рік» установлює у 2020 році прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць на дітей віком від 6 до 18 років: з 1 січня 2020 року - 2218 гривень.

Враховуючи викладене, приймаючи до уваги, що вищезазначеними нормами закону передбачено, що при визначенні розміру аліментів суд враховує стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів, з урахуванням відсутності обґрунтованих заперечень відповідача, а також те, що обов`язок по утриманню дитини у батьків є рівним, враховуючи положення ст. 182 СК України, яка передбачає, що мінімальний рекомендований розмір аліментів на одну дитину становить розмір прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, суд вважає за необхідне позов в цій частині задовольнити частково, а саме: стягувати з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання малолітньої доньки - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у твердій грошовій сумі у розмірі 2 218 (дві тисячі двісті вісімнадцять) грн. 00 коп., щомісячно, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 21 січня 2020 року, тобто з дня пред`явлення позову, й до досягнення повноліття ОСОБА_3 , тобто до ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Суд роз`яснює сторонам, що відповідно до ч. 1 ст. 192 Сімейного кодексу України розмір аліментів, визначений за рішенням суду або домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір у розмірі 840,80 грн. підлягає стягненню з відповідача до державного бюджету України.

Керуючись ст.ст. 141, 263-265, 268, 274-279, 280-283 ЦПК України, суд,

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання малолітньої дитини - задовольнити частково.

Стягувати з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , паспорт серії НОМЕР_2 , виданий 12.08.2015 року Новокаховським МС УДМС України в Херсонській області, на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_3 паспорт серії НОМЕР_4 , виданий 08.09.2012 року Київським РВ у м. Одесі ГУДМС України в Одеській області, аліменти на утримання малолітньої доньки - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у твердій грошовій сумі у розмірі 2 218 (дві тисячі двісті вісімнадцять) грн. 00 коп., щомісячно, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 21 січня 2020 року й до досягнення повноліття ОСОБА_3 , тобто до ІНФОРМАЦІЯ_5 .

В решті вимог - відмовити.

Допустити негайне виконання рішення суду у межах суми платежу за один місяць.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , паспорт серії НОМЕР_2 , виданий 12.08.2015 року Новокаховським МС УДМС України в Херсонській області,на користь держави судовий збір у розмірі 840 (вісімсот сорок) грн. 80 коп.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), процесуальні строки щодо подання заяви про перегляд заочного рішення та апеляційного оскарження рішення суду продовжуються на строк дії такого карантину.

Суддя Петренко В. С.