КОРАБЕЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД М.МИКОЛАЄВА
Справа № 488/1263/20
Провадження № 2/488/1082/20
У Х В А Л А

Іменем України

08.05.2020 року м. Миколаїв

Суддя Корабелього районного суду м. Миколаєва Лазарева Г.М., ознайомившись з матеріалами цивільної справиі за позовом ОСОБА_1 до

АТ "Микролаївобленерго", третьої особи Фонду державного майна "про усунення перешкод у виконанні посадових особ`язків шляхом скасування рішення Наглядової ради"

В С Т А Н О В И Л А :

07.05.2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Акціонерного товариства «Миколаївобленерго», 3-тя особа - Фонд державного майна України про усунення перешкод у виконанні ним посадових обв`язків генерального директора Акціонерного товариства «Миколаївобленерго», визнання незаконним шляхом скасування (визнання незаконним) рішення Наглядової ради АТ «Миколаївобленерго», оформлене протоколом Наглядової ради АТ «Миколаївобленерго» від 09.04.2020 року № 66.

В позовній заяві позивач посилається на незаконність рішення Наглядової ради АТ «Миколаївобленерго», оформлене протоколом Наглядової ради АТ «Миколаївобленерго» від 09.04.2020 року та вважає його такими, що порушує його права.

Мотивував вимоги наступним.

Відповідно до протоколу засідання Наглядової ради від 12.02.2015 №84 його обрано Генеральним директором АТ «Миколаївобленерго» та введено до складу дирекції АТ «Миколаївобленерго». Зазначене рішення Наглядової ради підтверджено рішенням позачергових загальних зборів акціонерів АТ «Миколаївобленерго» від 06.03.2015 № 23. Після чого укладено контракт. 07.12.2017 р. укладено новий контракт, а 04.06.2018 р. укладена додаткова угода до цього контракту. Таким чином між позивачем та АТ «Миколаївобленерго» укладено трудовий договір, який підписаний членом Наглядової ради АТ «Миколаївобленерго».

За даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань позивач значиться керівником та здійснює повноваження генерального директора АТ «Миколаївобленерго».

26.02.20202 року Фондом державного майна України на підставі протоколу №1/2020 засідання Комісії з проведення фінансово-економічного аналізу господарсько діяльності АТ «Миколаївобленерго» від 14 лютого 2020 року прийнято рішення змінити керівника АТ «Миколаївобленерго» та рекомендувати КМУ призначення Кугатова С.В. виконуючим обов`язки генерального директора АТ «Миколаївобленерго», про що вказаним органом на адресу Наглядової ради надіслано 09.04.2020 року рекомендації.

18.03.2020 року Заводським районним судом м. Миколаєва по справі № 487/1530/20 винесено ухвалу про забезпечення позову, якою заборонено Фонду державного майна України вчиняти дії, спрямовані на звільнення, відсторонення, припинення повноважень генерального директора (керівника, члена Дирекції) акціонерного товариства «Миколаївобленерго» ОСОБА_1 .

Не зважаючи на це, 09.04.2020 року Наглядовою радою АТ «Миколаївобленерго» проведено засідання та прийнято рішення про припинення з дня винесення цього рішення виконання позивачем обов`язків генерального директора АТ «Миколаївобленерго», припинення його повноважень у складі дирекції товариства та розірвати укладений з ним контракт №746 від 07.12.2017 року.

Позивач вважає, що рішення Наглядової ради, оформлене протоколом від 09.04.2020 року № 66, є протиправним та таким, що підлягає скасуванню, оскільки воно порушує трудові права позивача, передбачені трудовим контрактом, та утворює перешкоди у виконанні ним посадових обов`язків на посаді генерального директора АТ «Миколаївобленерго».

Відповідно до пп. 8 ч.2 ст. 52 Закону України «Про акціонерні товариства» до виключної компетенції наглядової ради належить обрання та припинення повноважень голови і членів виконавчого органу.

Порядок обрання та звільнення керівника АТ «Миколаївобленерго» визначається статутом товариства. Відповідно до пункту 17.3 статуту АТ «Миколаївобленерго» до виключної компетенції Наглядової ради належить обрання та припинення повноважень Генерального директора, обрання членів дирекції (директорів) за поданням Генерального директора та припинення їх повноважень.

У пункті 18.3 статуту АТ «Миколаївобленерго» вказано, що персональний склад Дирекції обирається Наглядовою радою за поданням Генерального директора. Повноваження членів Дирекції припиняються Наглядовою радою.

Виходячи із наведених норм законодавства та статуту АТ «Миколаївобленерго», вбачається, що єдиним уповноваженим органом на прийняття рішення про припинення повноважень генерального директора чи членів дирекції АТ «Миколаївобленерго» є наглядова рада Товариства.

Повідомлення про проведення засідання Наглядової ради надсилаються корпоративним секретарем, а у випадку його необрання Секретарем Наглядової ради кожному члену Наглядової ради на вказані ними адреси електронної пошти не пізніше 7 днів до дати засідання Наглядової ради та матеріали з питань порядку денного засідання можуть бути надані особисто або направлені поштою в паперовому вигляді. Про засідання Наглядової ради, крім випадків заочного засідання, кожен член Наглядової ради повідомляється письмовим повідомленням особисто не менш ніж за 3 календарні дні до дати проведення відповідного засідання. В повідомленні зазначається дата, час та місце засідання, також порядок денний (п.17.11 Статуту).

Зазначені норми Статуту, на думку позивача, не були дотримані, оскільки членів наглядової ради не було повідомлено про засідання наглядової ради жодним із способів, передбачених Статутом Товариства.

Відповідно до пункту 17.11.8. статуту АТ «Миколаївобленерго» один примірник протоколу засідань Наглядової ради направляється протягом 7 (семи) календарних днів з моменту його виготовлення та підписання до Генерального директора. Другий примірник протоколу засідання Наглядової ради зберігається у Секретаря Наглядової ради.

Станом на день подання цієї заяви генеральним директором АТ «Миколаївобленерго» не отримано протокол Наглядової ради № 66 від 09.04.2020.

Крім того, питання про припинення повноважень позивачем обов`язків генерального директора не обговорювалось на засіданні комітету наглядової ради АТ «Миколаївобленерго», що є порушенням вимог ст. 56 Закону України «Про акціонерні товариства» та п.3.1 Положення про комітет наглядової ради АТ «Миколаївобленерго» з питань визначення винагороди посадовим особам Товариства та призначень від 21.01.2019 №34.

Позивач також вважає, що оскільки члени Наглядової ради ОСОБА_2 та ОСОБА_3 є одночасно і членами конкурсної комісії Фонду державного майна України з проведення конкурсного відбору керівників суб`єктів господарювання державного сектору економіки, то їхні дії в складі Наглядової ради з приводу призначення на посаду в.о. Генерального директора товариства ОСОБА_4 свідчать про конфлікт інтересів.

Позивач також посилається на те, що оспорюваний протокол Наглядової ради було підписано раніше вказаного в ньому часі, що свідчить про його протиправність.

Аналіз доводів позивача щодо незаконності оскаржуваного рішення свідчить про те, що вони зводяться до порушення відповідачем процедури проведення засідання Наглядової ради та порядку оформлення результатів її засідання.

В позовній заяві ОСОБА_1 посилається на те, що спір повинен розглядатися за правилами цивільного судочинства, оскільки припинення повноважень Генерального директора Товариства зачіпляє його трудові права, з чим погодитись не можна.

Частина перша статті 19 ЦПК України встановлює, що суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають, зокрема, з трудових правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Пункт третій частини першої статті 20 ГПК України установлює, що господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають з корпоративних відносин, в тому числі у спорах між учасниками (засновниками, акціонерами, членами) юридичної особи або між юридичною особою та її учасником (засновником, акціонером, членом), у тому числі учасником, який вибув, пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності такої юридичної особи, крім трудових спорів.

Отже, правильне визначення юрисдикції суду щодо розгляду цього спору залежить, насамперед, від характеру правовідносин сторін спору.

З тексту позовної заяви та доданих до неї документів вбачається, що рішенням наглядової ради ПАТ «Миколаївобленерго» від 12.02.2015 року (протокол № 84) ОСОБА_1 обрано Генеральним директором ПАТ «Миколаївобленерго» та введено його до складу дирекції ПАТ «Миколаївобленерго». Вказане рішення наглядової ради підтверджено протоколом №23 позачергових загальних зборів акціонерів ПАТ «Миколаївобленерго» від 06.03.2015 року.

До позовної заяви додано контракт № 746 від 07.12.2017 року, укладений між ПАТ «Миколаївобленерго» та ОСОБА_1 щодо виконання ним обов`язків члена дирекції Генерального директора, які зводяться до поточного управління ПАТ «Миколаївобленерго». Контрактом передбачено строк його дії до 19.02.2019 року. Додатковою угодою №1 до контракту № 746 від 04.06.2018 року строк його дії встановлено до 31.05.2020 року.

Відповідно до п. 17.16 Статуту Товариства до виключної компетенції Наглядової ради належить обрання та припинення повноважень голови і членів інших органів Товариства.

Пунктом 18 Статуту Товариства передбачено, що керівництво поточною діяльністю Товариства здійснює Виконавчий орган Товариства Дирекція. Очолює та керує діяльністю Дирекції Генеральний директор, який обирається та повноваження якого припиняються Наглядовою радою.

Згідно з пунктом 18.15 Статуту Наглядова рада має право у будь-який момент прийняти рішення про припинення повноважень Генерального директора та розірвання з ним трудових відносин, а також трудового контракту. Наслідком прийняття Наглядовою радою рішення про припинення повноважень Генерального директора є розірвання з ним трудового договору (контракту) та припинення трудових відносин із Товариством.

Відповідно до протоколу засідання Наглядової ради АТ «Миколаївобленерго» № 66 від 09.04.2020 року було прийнято рішення про припинення з дня прийняття цього рішення виконання ОСОБА_1 обов`язків генерального директора АТ «Миколаївобленерго», припинення його повноважень у складі дирекції Товариства та розірвання з ним контракту № 746 від 07.12.2017 року.

В пп. 80-84 постанови ВП ВС від 16.10.2019 року по справі №752/10984/14-ц(3) зроблені наступні висновки щодо застосування норм права у подібних правовідносинах.

Повноваження члена виконавчого органу можуть бути в будь-який час припинені або він може бути тимчасово відсторонений від виконання своїх повноважень (частина третя статті 99 ЦК України).

Повноваження голови колегіального виконавчого органу (особи, яка здійснює повноваження одноосібного виконавчого органу) припиняються за рішенням наглядової ради з одночасним прийняттям рішення про призначення голови колегіального виконавчого органу (особи, яка здійснює повноваження одноосібного виконавчого органу) або особи, яка тимчасово здійснюватиме його повноваження, якщо статутом акціонерного товариства це питання не віднесено до компетенції загальних зборів (абзац перший частини першої статті 61 Закону України «Про акціонерні товариства»). У разі, якщо відповідно до статуту товариства обрання та припинення повноважень голови колегіального виконавчого органу (особи, яка здійснює повноваження одноосібного виконавчого органу) віднесено до компетенції загальних зборів, наглядова рада має право відсторонити від виконання повноважень голову колегіального виконавчого органу (особу, яка здійснює повноваження одноосібного виконавчого органу), дії або бездіяльність якого порушують права акціонерів чи самого товариства, до вирішення загальними зборами питання про припинення його повноважень (частина друга вказаної статті).

Правовідносини стосовно припинення повноважень і тимчасового відсторонення члена виконавчого органу товариства від виконання його повноважень згідно зі статтею 61 Закону України «Про акціонерні товариства» та частиною третьою статті 99 ЦК України у редакції, чинній з 1 червня 2014 року, не є відстороненням працівника від роботи у розумінні статті 46 КЗпП України. Хоча відповідні рішення уповноваженого на їх прийняття органу товариства можуть мати наслідки і в межах трудових відносин, але визначальними за таких обставин є відносини корпоративні.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 20 Господарського процесуального кодексу України господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку із здійсненням господарської діяльності (крім справ, передбачених частиною другою цієї статті), та інші справи у визначених законом випадках, зокрема, справи у спорах, що виникають з корпоративних відносин, в тому числі у спорах між учасниками (засновниками, акціонерами, членами) юридичної особи або між юридичною особою та її учасником (засновником, акціонером, членом), у тому числі учасником, який вибув, пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності такої юридичної особи, крім трудових спорів.

Спори щодо оскарження рішень органів управління товариства про припинення повноважень члена виконавчого органу товариства або про тимчасове відсторонення такого члена від виконання його повноважень згідно з частиною третьою статті 99 ЦК України, статтею 61 Закону України «Про акціонерні товариства» належать до юрисдикції господарського суду.

В п. 4.7 постанови ВП ВС від 10.09.2019 року у справі № 921/36/18 зроблено такі висновки: реалізація учасниками товариства корпоративних прав на участь у його управлінні шляхом прийняття компетентним органом рішень про обрання (призначення), усунення, відсторонення, відкликання членів виконавчого органу цього об`єднання стосується також наділення або позбавлення їх повноважень на управління товариством. Хоча такі рішення уповноваженого на це органу можуть мати наслідки і в межах трудових правовідносин, але визначальними за таких обставин є корпоративні правовідносини.

Аналогічна правова позиція була викладена Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 30 січня 2019 року у справі № 145/1885/15-ц.

В пп. 4.15- 4.19, 38 постанови ВП ВС від 19.02.2020 року у справі № 361/17/15-ц Велика Палата Верховного Суду зазначила, що припинення повноважень керівника або іншого члена виконавчого органу не є порушенням його трудових прав, оскільки не обов`язково пов`язується з його звільненням. Припинення повноважень керівника або іншого члена виконавчого органу і його звільнення - це різні правові інститути. Припинення повноважень керівника або іншого члена виконавчого органу спричиняє зупинення роботи такої посадової особи, викликане відсутністю організаційних умов, необхідних для виконання роботи, оскільки без повноважень посадова особа не може здійснювати керівництво або функції члена виконавчого органу. Відповідно до пункту 5 частини першої статті 41 КЗпП України припинення повноважень посадової особи може бути підставою для розірвання трудового договору з ініціативи власника або уповноваженого ним органу та виплати вихідної допомоги у розмірі не менше ніж шестимісячний середній заробіток (стаття 44 КЗпП України), але замість розірвання трудового договору за згодою працівника його може бути переведено на іншу роботу (стаття 32 КЗпП України).

Якщо особа відсторонена від виконання повноважень керівника або іншого члена виконавчого органу та обрана інша особа для тимчасового здійснення таких повноважень, то це також не означає звільнення керівника або іншого члена виконавчого органу, бо чинним законодавством не передбачена така підстава для звільнення. У цьому разі теж має місце зупинення роботи посадової особи, викликане відсутністю організаційних умов, необхідних для виконання роботи, оскільки без повноважень посадова особа не може здійснювати керівництво або функції члена виконавчого органу.

Отже, враховуючи наведені приписи законодавства України та зміст правовідносин учасників справи, Велика Палата Верховного Суду вважає, що хоча рішення уповноваженого органу товариства про припинення повноважень члена виконавчого органу може мати наслідки і в межах трудових правовідносин, але визначальним за таких обставин є відносини корпоративні (близькі за змістом висновки щодо юрисдикції суду викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 28 листопада 2018 року у справі № 562/304/17, від 10 квітня 2019 року в справі № 510/456/17, від 10 вересня 2019 року в справі № 921/36/18, від 30 січня 2019 року у справі № 145/1885/15-ц).

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Встановлені обставини свідчать про те, що справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, що відповідно до п. 1 ч.1 ст. 186 ЦПК України є підставою для відмови у відкритті провадження у справі.

Керуючись ст.ст. 186, 260, 263 УПК України, суддя

У Х В А Л И Л А:

Відмовити у відкритті провадження у справі.

Відповідно до ч.5 ст.186 ЦПК України суд роз`яснює заявнику, що розгляд справи відноситься до юрисдикції господарського суду.

Надіслати заявникові ухвалу про відмову у відкритті првадження у справі та позовні матеріали. Копію позовної заяви залишити в суді.

Ухвала може бути оскаржена в 15-денний строк до Миколаївського апеляційного суду.

Суддя Г.М. Лазарева