У Х В А Л А

18 травня 2020 року

м. Київ

провадження №22-ц/824/8526/2019

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Мазурик О.Ф.,

перевіривши відповідність апеляційної скарги ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 ,

на рішення Подільського районного суду м. Києва

в складі судді Ларіонової Н.М.

від 22 січня 2020 року вимогам ст. 356, 357 ЦПК України,

по справі №758/14822/15-ц Подільського районного суду м. Києва

за позовом ОСОБА_1

до Комунального підприємства "Притулок для тварин", правонаступником якого є Комунальне підприємство "Київська міська лікарня ветеринарної медицини",

третя особа - ОСОБА_3 ,

про поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Подільського районного суду м. Києва від 22 січня 2020 року в задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду, позивачка звернулася до суду з апеляційною скаргою.

Дослідивши апеляційну скаргу разом з доданими до неї матеріалами, вважаю, що апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Статтею 356 ЦПК України встановлено вимоги щодо форми та змісту апеляційної скарги.

Апеляційна скарга не відповідає вимогам, встановлених п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України, якою визначено, що до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених законом порядку і розмірі.

Так, відповідно до п. 1 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» зі змінами (далі - Закон) за подання до суду апеляційної скарги на судові рішення справляється судовий збір.

Статтею 5 Закону установлено пільги щодо сплати судового збору, згідно з пунктом 1 частини першої якої від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Отже, за позовну вимогу про поновлення на роботі ОСОБА_1 звільнена від сплати судового збору.

Щодо справляння судового збору за позовну вимогу про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу необхідно зазначити наступне.

За змістом приписів статей 94, 116, 117 Кодексу законів про працю України та статей 1, 2 Закону № 108/95-ВР "Про оплату праці" середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою є спеціальним видом відповідальності роботодавця, спрямованим на захист прав звільнених працівників щодо отримання ними в передбачений законом строк винагороди за виконану роботу (усіх виплат, на отримання яких працівники мають право згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій), який нараховується у розмірі середнього заробітку та не входить до структури заробітної плати.

Пільга щодо сплати судового збору, передбачена пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України "Про судовий збір", згідно з якою від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні під час розгляду таких справ в усіх судових інстанціях.

Саме така правова позиція висловлена Великою Палатою Верховного Суду в постанові від 30.01.2019 по справі №910/4518/16.

З наведеного слідує, що позивачка ОСОБА_1 , з підстав передбачених п. 1 ч. 1 ст. 5 закону України "Про судовий збір", не звільняється від сплати судового збору за позовну вимогу про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

При зверненні позивачки до суду з даним позовом, з урахуванням уточнень позовних вимог, за вимогу про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу підлягав сплаті судовий збір у сумі 551,20 грн.

Відповідно до пп. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону за подання апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 150 відсотків ставки, щопідлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви, скарги.

Отже, сума судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Подільського районного суду м. Києва від 22 січня 2020 року становить 826,80 грн (551,20х150%).

Звертаючись до суду з апеляційною скаргою, ОСОБА_1 не надала документи, що підтверджують сплату судового збору в частині позовних вимог про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу у встановлених Законом порядку і розмірі.

З огляду на викладене, ОСОБА_1 необхідно надати докази сплати судового збору на суму 826 грн80 коп. за наступними реквізитами:

Отримувач коштів: УК у Солом.р-ні/Соломян.р-н;

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38050812;

Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);

Код банку отримувача (МФО): 899998;

Рахунок отримувача: UA0026010;

Код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Крім того, звертаємо Вашу увагу, що квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою мають містити відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір. Платіжне доручення повинно бути підписано уповноваженою посадовою особою банку і скріплено печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення та відміткою про зарахування суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Також, згідно правової позиції, висловленої Верховним Судом в постанові від 13.02.2020 по справі №910/4557/18 в квитанції (платіжному дорученні) про сплату судового збору необхідно зазначати номер справи та дату судового рішення, що оскаржується.

Оригінал документу про сплату (доплату) судового збору із зазначенням відомостей про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір, необхідно подати до Київського апеляційного суду.

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, яка передбачає залишення позовної заяви (апеляційної скарги) без руху з наданням строку для усунення виявлених судом недоліків.

За вказаних обставин, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати строк для усунення виявлених судом недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст. 185, 356, 357 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 , на рішення Подільського районного суду м. Києва від 22 січня 2020 року - залишити без руху, надавши строк для усунення виявлених в ній недоліків протягом п`яти днів з дня отримання ухвали суду, але не пізніше закінчення строку карантину.

Роз`яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що у випадку не усунення у встановлений термін виявлених судом недоліків, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та такою, що підлягає поверненню.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя О.Ф. Мазурик