ЄУН № 336/2214/20
пр. № 2/336/1839/2020
УХВАЛА

Іменем України

14 травня 2020 року м. Запоріжжя

Суддя Шевченківського районного суду м. Запоріжжя Дацюк О.І., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Дніпроспецсталь-10», треті особи без самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_3 , приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Кукурудз Тетяна Юріївна, приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Ребро Оксана Петрівна, Комунальне підприємство «Центр надання послуг» Балабинської селищної ради Запорізької області, Товариство з обмеженою відповідальністю «Запорізьке міжміське бюро технічної інвентаризації» про визнання недійсною довідки кооперативу, визнання права власності в порядку спадкування за законом, витребування майна з чужого незаконного володіння,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась з позовом до ОСОБА_2 , Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Дніпроспецсталь-10», в якому просила визнати недійсною довідку кооперативу про членство особи в кооперативі та внесення таким членом кооперативу пайового внеску в повному обсязі від 01.06.2000 року, визнати за ОСОБА_4 право власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом, витребувати з незаконного володіння ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 квартиру АДРЕСА_2 .

Статтею 175 ЦПК України встановлені вимоги до позовної заяви. Так, позовна заява повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Статтею 134 ЦПК України вказано, що разом з першою заявою по суті спору кожна сторона подає до суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи.

Статтею 177 ч. 4 ЦПК України визначено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як вказував Європейський суд з прав людини у рішенні «Креуз проти Польщі» за заявою № 28249/95 від 19.06.2001 «право на суд» не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. Гарантуючи сторонам право доступу до суду для визначення їхніх "цивільних прав та обов`язків", пункт 1 статті 6 залишає державі вільний вибір засобів, що використовуватимуться для досягнення цієї мети.

Подана позивачем позовна заява нормам ЦПК України не відповідає, оскільки не містить викладу обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Так, позивач заявляє три окремі позовні вимоги: про визнання недійсної довідки, виданої 01.06.2000 року ЖБК № 10 на ім?я ОСОБА_5 Л ОСОБА_6 В ОСОБА_6 про внесення членом кооперативу пайового внеску; про визнання права власності на квартиру в порядку спадкування; про витребування майна з чужого незаконного володіння.

Водночас, хоча позивач просить визнати недійсною довідку, яка стала підставою для реєстрації права власності на квартиру за ОСОБА_3 , натомість ОСОБА_3 вказана в якості третьої особи без самостійних вимог на предмет спору.

Підстав для визнання позивачем права власності на квартиру в порядку спадкування ОСОБА_4 не вказано взагалі, адже не зазначено яким чином відповідачі оспорюють чи не визнають спадкових прав позивача, між тим як вимоги можуть бути заявлені виключно до відповідачів у справі.

Крім того, позивачем в якості третьої особи без самостійних вимог вказано приватних нотаріусів та Комунальне підприємства Балабинської селищної ради «Центр надання послуг», однак, будь-яке обґрунтування для залучення цих осіб в якості третіх осіб до участі у справі, позовна заява не містить, адже не вказано яким саме чином рішення суду може вплинути на права та обов`язки вказаних осіб.

Також позивачем не надано належних документів на підтвердження дійсної вартості майна, про визнання права власності на яке заявлено вимогу.

Так, позивачем надано звіт про оцінку вартості майна станом на 17.04.2020 року, замовником якого є особа, яка померла у 2017 році, та який не містить жодного обґрунтування визначеної вартості квартири. При цьому жодних документів на підтвердження права проводити оцінку майна до звіту не надано.

Враховуючи, що предметом позову є двокімнатна квартира, ціна позову, зазначена позивачем, очевидно не відповідає дійсній вартості майна.

Відповідно до ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Статтею 4 Закону України «Про судовий збір» № 3674 від 08.07.2011 року ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, встановлена на рівні 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, оскільки передбачувана позивачем ціна позову очевидно не відповідає дійсній вартості майна, тож, виходячи з вимог ст. 176 ЦПК України, ст. 4, ст. 6 ч. 2 Закону України «Про судовий збір», суд попередньо визначає розмір судового збору за вимогу майнового характеру, який належить сплатити позивачеві, у три прожиткових мінімума для працездатних осіб.

В іншому випадку позивачем може бути наданий висновок атестованого судового експерта на підтвердження дійсної вартості майна, яке є предметом спору.

Крім того позивачем не сплачений судовий збір за дві вимоги немайнового характеру, між тим як у відповідності до положень статті 6 ч. 3 Закону України «Про судовий збір» № 3674 від 8 липня 2011 року, яка вказує, що у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру, позивачеві належить оплатити судовий збір за кожну з вимог, а також окремо судовий збір за позовну вимогу майнового характеру.

Загальна сума судового збору становить 7987,6 гривень.

Позивачем заявлено клопотання про звільнення її від сплати судового збору з посиланням на те, що її єдиним доходом є пенсія.

Як вказував Європейський суд з прав людини у рішенні «Креуз проти Польщі» за заявою № 28249/95 від 19.06.2001 «право на суд» не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. Гарантуючи сторонам право доступу до суду для визначення їхніх "цивільних прав та обов`язків", пункт 1 статті 6 залишає державі вільний вибір засобів, що використовуватимуться для досягнення цієї мети.

Таким чином, встановлення обов?язку сплатити судовий збір у розмірі та порядку, передбачених чинним законодавством, є одним з засобів розумного та законного обмеження осіб від подання завідомо безпідставних позовів та є запорукою того, що позивач, звертаючись до суду з позовом та сплачуючи у зв?язку з цим судовий збір, має суб`єктивну впевненість в тому, що його права порушені та можуть бути захищені виключно в судовому порядку.

Так, у відповідності до положень ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Статтею 136 ЦПК України вказано, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» визначено, що, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Позивачем не надано будь-яких документів на підтвердження відсутності у неї інших доходів, крім пенсії, у зв?язку з чим підстав для звільнення позивача від сплати судового збору суд не вбачає.

Статтею 185 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає необхідним залишити позовну заяву без руху, надавши позивачеві строк для усунення недоліків шляхом надання уточненої позовної заяви, в якій мають бути викладені підстави звернення з позовом до відповідачів, зазначені підстави для визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку, вказані підстави для залучення третіх осіб до участі у справі.

Також позивачеві належить сплатити судовий збір в сумі 7987,6 гривень, надати оригінал платіжного документу на підтвердження сплати судового збору.

В іншому випадку позивачем може бути заявлено про зменшення розміру судового збору або розстрочення його сплати з належним обґрунтуванням та наданням документів на підтвердження актуального розміру пенсії та відсутності інших доходів.

На підставі викладеного, керуючись ст. 185 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Дніпроспецсталь-10», треті особи без самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_3 , приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Кукурудз Тетяна Юріївна, приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Ребро Оксана Петрівна, Комунальне підприємство «Центр надання послуг» Балабинської селищної ради Запорізької області, Товариство з обмеженою відповідальністю «Запорізьке міжміське бюро технічної інвентаризації» про визнання недійсною довідки кооперативу, визнання права власності в порядку спадкування за законом, витребування майна з чужого незаконного володіння залишити без задоволення.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Дніпроспецсталь-10», треті особи без самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_3 , приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Кукурудз Тетяна Юріївна, приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Ребро Оксана Петрівна, Комунальне підприємство «Центр надання послуг» Балабинської селищної ради Запорізької області, Товариство з обмеженою відповідальністю «Запорізьке міжміське бюро технічної інвентаризації» про визнання недійсною довідки кооперативу, визнання права власності в порядку спадкування за законом, витребування майна з чужого незаконного володіння залишити без руху.

Попередньо визначити позивачеві розмір судового збору, який підлягає сплаті за подання позовної заяви в частині вимог майнового характеру, у три прожиткових мінімуми для працездатних осіб, що дорівнює 6306 гривням.

Надати позивачеві п`ятиденний строк з дня отримання копії ухвали для усунення вищезазначених недоліків.

Надіслати копію ухвали позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту постановлення та оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Відповідно до ч. 3 Розділу XII «Прикінцеві положення» ЦПК України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

Суддя О.І. Дацюк

14.05.20