Справа № 464/4722/19
пр.№ 2/464/30/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.05.2020 Сихівський районний суд міста Львова

у складі: головуючого судді Дулебка Н.І.,

за участі: секретаря судового засідання Кравс С.В.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

відповідача ОСОБА_2 ,

представника відповідача ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому засіданні в залі суду в місті Львові цивільну справу за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , за участі третьої особи Шостої львівської державної нотаріальної контори, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

встановив:

Позивач ОСОБА_5 через представника ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 її батька ОСОБА_6 ОСОБА_7 . Позов обґрунтовано тим, що є громадянкою Республіки Чехія та постійно проживає у м. Прага, протягом 2018 2019 років тривалий час хворіла, перенесла складні операції, тому з поважних причин вчасно не змогла подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. У зв`язку з цим, вважає, що існують підстави для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

У судовому засіданні представник позивача ОСОБА_1 позовні вимоги підтримав з підстав, що викладених у позовній заяві. Додатково пояснив, що позивач ОСОБА_8 є громадянкою Республіки Чехія, постійно проживає на території цієї держави, хворіє та погано володіє українською мовою, про що свідчить написана нею заява до нотаріуса Шостої львівської державної нотаріальної контори від 20.08.2019. Протягом строку прийняття спадщини позивач ОСОБА_8 двічі була на території України, однак, не у м. Львові, а у м. Добромиль Львівської області, де відвідувала могилу матері, та подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу у м. Львові на мала можливості. Через проблеми зі здоров`ям у ОСОБА_4 існують труднощі з пересуванням. Крім цього, зазначив, що нотаріус протягом строку для прийняття спадщини не повідомив ОСОБА_9 про відкриття спадщини, а зробив це лише 19.08.2019 та роз`яснив наслідки пропущення відповідного строку. Крім цього, газета «Ваш магазин», у якій було розміщене відповідне повідомлення для позивача, видається лише на території України та ОСОБА_8 не могла отримати інформацію щодо оформлення спадкових прав з цієї газети. Просив суд позов задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 , представник відповідача ОСОБА_3 позов не визнали з підстав, викладених у письмових поясненнях від 12.02.2020 (а.с. 165-166). Додатково пояснили, що ОСОБА_8 є зведеною сестрою ОСОБА_2 та вперше її побачила на похороні батька ОСОБА_10 , де серед іншого обговорювала з сестрою питання щодо спадщини та необхідності звернутися до нотаріуса. Шлюб між батьком та матір`ю ОСОБА_2 був розірваний і ОСОБА_10 проживав сам, мав інвалідність, зловживав алкоголем та періодично проходив лікування. Однак відповідач ОСОБА_2 та її матір підтримували спілкування з ОСОБА_10 та допомагали йому до часу його смерті. У серпні 2019 року ОСОБА_8 приїжджала до ОСОБА_11 та спілкувалась з ОСОБА_2 , в ході чого запропонувала сплатити їй ( ОСОБА_12 ) кошти за частку у спадщині. Також вказали, що ОСОБА_2 та її матір намагались самостійно розшукати ОСОБА_9 , пропонували їй приїхати в Україну для оформлення спадщини, а також подавали відповідне оголошення в газету. Про відкриття спадщини ОСОБА_12 було відомо, оскільки остання була присутня на похороні батька. У заяві про прийняття спадщини ОСОБА_2 повідомила нотаріуса, що спадкоємцем після смерті ОСОБА_10 є також ОСОБА_13 , яка змінила своє ім`я на ОСОБА_8 . Крім цього, позивач ОСОБА_8 протягом 2018-2019 років чотири рази була на території України, при цьому двічі протягом строку для прийняття спадщини, та мала можливість звернутись до нотаріуса із відповідною заявою. Також зазначили, що ОСОБА_8 з 2016 року не потребувала стаціонарного лікування, а наступна її травма мала місце у вересні 2019 року, тобто після закінчення строку для прийняття спадщини. Вважають, що позивач ОСОБА_8 пропустила строк для прийняття спадщини без поважних причин. Просили суд у задоволенні позову відмовити.

Представник третьої особи Шостої львівської державної нотаріальної контори у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду повідомлявся належним чином.

Суд, заслухавши пояснення сторін (їх представників), дослідивши та оцінивши докази у справі в сукупності, дійшов наступного висновку.

Встановлено, що ОСОБА_10 , який є батьком позивача ОСОБА_4 , громадянки Республіки Чехія (попереднє ім`я ОСОБА_13 ) (а.с. 108-109) та відповідача ОСОБА_2 (а.с.95), помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Львові (а.с. 94 зв.).

На виконання ухвали суду від 10.10.2019 Шостою львівською державною нотаріальною конторою 27.12.2019 надано суду копію спадкової справи №161/2018, заведеної 18.04.2018 після смерті ОСОБА_10 (а.с. 93-112).

Згідно з матеріалами спадкової справи, відповідач ОСОБА_2 18.04.2018 звернулася до Шостої львівської державної нотаріальної контори із заявою при прийняття спадщини. ОСОБА_2 у вищевказаній заяві серед іншого повідомила про те, що крім неї спадкоємцем є ОСОБА_13 (а.с. 94).

20.08.2019 до Шостої львівської державної нотаріальної контори надійшов лист ОСОБА_4 , в якому остання повідомила про намір звернутися до суду щодо визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_10 .

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Наслідки пропущення строку для прийняття спадщини передбачені ст. 1272 ЦК України.

Так, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до роз`яснень, викладених у п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 №7, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Причиною пропуску строку для прийняття спадщини позивачем ОСОБА_14 вказано те, що проживає на території Республіки Чехія, протягом 2018-2019 років тривалий час хворіла, у зв`язку з цим перенесла складні операції. Вказане позивачем підтверджено медичними довідками, перекладеними на українську мову (а.с. 53-72).

З наданих позивачем ОСОБА_14 медичних довідок встановлено, що останній 13.12.2016 здійснено артроскопію правого коліна, пластику передньої хрестоподібної зв`язки, після операції тривала реабілітація.

Відповідно до довідки від 23.04.2018, тобто в період строку для прийняття спадщини, ОСОБА_14 висловлювались скарги на нестабільність прооперованого коліна та встановлено, що рухи вільні, злегка болючі, діагноз: «Нестабільність правого коліна». Пацієнтці від початку 2018 року важко пересуватися, у зв`язку з вираженою нестабільністю коліна, ходьба лише з опорою на короткі відстані, лікування поки що консервативне, тривала реабілітація, при продовженні нестабільності можливе оперативне рішення (а.с. 57-58).

Інші медичні довідки, в яких зафіксовано отримання 27.09.2018 травми (а.с. 53-54) та лікування з приводу такої (а.с, 59-60), отримання травми 13.02.2019 та лікування (а.с. 63-66, 69-70), МРТ-обстеження від 15.04.2019 (а.с. 67-68), лікування з приводу ЛОР-захворювання (а.с. 55-56, 61-62, 71-72) стосуються періоду після закінчення строку для прийняття спадщини.

В ході розгляду справи встановлено, що позивач ОСОБА_8 була присутня на похороні батька ІНФОРМАЦІЯ_2 березні 2018 року.

На виконання ухвали суду від 16.01.2020 Головним центром обробки спеціальної інформації Державної прикордонної служби листом від 28.01.2020 надано інформацію про перетин ОСОБА_14 державного кордону України.

Так, з 23.03.2018 ОСОБА_8 чотири рази перебувала на території України, зокрема: 24.03.2018 26.03.2018, 07.05.2018 10.05.2018, 07.05.2019 10.05.2019, 13.08.2019 21.08.2019. Перетин кордону в усіх випадках здійснено через пункти пропуску на території Львівської області.

Таким чином, в ході розгляду справи встановлено, що позивач ОСОБА_8 була присутня на похороні свого батька ОСОБА_10 та таким чином знала про відкриття спадщини. Крім цього, незважаючи на стан здоров`я, ОСОБА_8 протягом строку для прийняття спадщини двічі перебувала на території України протягом кількох днів.

Доводи представника позивача щодо несвоєчасного повідомлення ОСОБА_4 нотаріусом про відкриття спадщини не є достатньо обґрунтованими, оскільки, відповідно до положень ст. 63 Закону України «Про нотаріат», таке повідомлення здійснюється з метою поставити до відома про відкриття спадщини інших, крім тих, від яких надійшло таке повідомлення, спадкоємців, а судом встановлено, що ОСОБА_12 про відкриття спадщини було відомо.

Обставини, викладені у наданих представником позивача висновках Верховного Суду щодо застосування відповідних норм права, не є аналогічними з обставинами цієї справи.

Враховуючи наведене, зазначені позивачем причини пропуску строку для прийняття спадщини не є поважними, у зв`язку з чим, у задоволенні позову необхідно відмовити.

Керуючись статтями 1270, 1272 ЦК України, статтями 2, 81, 89, 259, 263 265 ЦПК України, суд,

ухвалив:

У задоволенні позову ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , за участі третьої особи Шостої львівської державної нотаріальної контори, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Львівського апеляційного суду через Сихівський районний суд м. Львова протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до п. 3 Розділу ХІІ «Прикінцеві положення» Цивільного процесуального кодексу України в редакції Закону України від 30.03.2020 року № 540-IX, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строк апеляційного оскарження продовжується на строк дії такого карантину.

Повне судове рішення складено 22.05.2020.

Головуючий Дулебко Н.І.