печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 березня 2020 року Печерський районний суд м. Києва:

суддя Матійчук Г.О.,

секретар судового засідання Хабеця О.О.,

учасники справи:

відповідач ОСОБА_1

позивач ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Печерського районного суду м. Києва від 20 лютого 2019 року у справі № 757/57338/18-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди заподіяної майну внаслідок залиття,-

відповідач ОСОБА_1 ,

представник позивача ОСОБА_3 ,-

В С Т А Н О В И В :

Рішенням Печерського районного суду м. Києва 20 лютого 2019 року у справі № 757/57338/18-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди заподіяної майну внаслідок залиття позовні вимоги ОСОБА_2 задоволено в повному обсязі: стягнуто з відповідача на користь позивача 32 225,00 грн. у відшкодування матеріальної шкоди та судовий збір у сумі 704 грн. 80 коп. Постановою Київського апеляційного суду від 14 травня 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, а рішення Печерського районного суду м. Києва від 20 лютого 2019 року без змін.

У червні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Печерського районного суду м. Києва від 20.02.2019 року, справа № 757/57338/18-ц, пославшись на істотні для справи обставини, що не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи. Просить скасувати вказане рішення.

В обґрунтування заявлених вимог ОСОБА_1 зазначив, що після ухвалення рішення Печерським районним судом м. Києва від 20.02.2019 року, відповідачу стали відомі обставини, що є істотними для справи, і які не були і не могли бути відомі під час розгляду цієї справи.

Зазначає, що нововияленими обставинами є приховані позивачем факти систематичних затоплень приміщення НОМЕР_1 в минулому, починаючи з 2016 року та бездіяльність позивача щодо усунення їх наслідків, і, відповідно, розвиток грибка та пошкодження стін внаслідок тривалої багаторічної дії вологи, а також відсутність зафіксованого в документах ОСББ факту видачі листа №25/05/18 від 25.05.2018 року, на копію якого посилався позивач, як основний доказ вини відповідача. Відповідач вважає, що позивач умисно не повідомив суд про факти неодноразового систематичного затоплення свого приміщення НОМЕР_1 в минулому і про те, що жодні відновлювальні ремонті роботи в 2016-2018 р.р. не проводились. Про дані обставини йому стало відомо із іншої цивільної справи Печерського районного суду м Києва №757/39899/18-ц, суддя Новак Р.В., за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про визнання договору оренди нежилих приміщень припиненим та зобов`язання вчинити певні дії, заочне рішення по якому оприлюднено 16 травня 2019 року на офіційному веб-порталі судової влади України.

Також вважає, що оцінка вартості нерухомості і відновлювального ремонту, що була проведена 23.05.2018 року оцінювачем ФОП ОСОБА_5 і надана суду позивачем, враховує всі без винятку пошкодження приміщення, що сталися з 2016 року внаслідок систематичних затоплень, сума збитків в розмірі 32 255,00 грн визначена передчасно та безпідставно без проведення належної призначеної судом експертизи, а звіт про оцінку в будь-якому випадку не є належним доказом, так як не встановлює причин пошкоджень та часу їх виникнення та оцінки з врахуванням обставин систематичних затоплень та аварій.

Ухвалою від 18.06.2019 року судом, з урахуванням вимог ст. 426 ЦПК України, заяву ОСОБА_1 залишено без руху та надано строк для усунення недоліків.

На виконання вимог ухвали Печерського районного суду м. Києва від 18.06.2019 року вказані недоліки усунені та ухвалою від 23.08.2019 року суд відкрив провадження у справі та призначив судове засідання.

18.10.2019 року відповідач направив до суду клопотання з додатковими письмовими поясненнями, в яких зазначає, що під час розгляду цієї справи стала відома наявність фактів зловживання позивачем своїми процесуальними правами, а тому винна особа на час розгляду справи не встановлена і належні докази відсутні.

10.02.2020 року представником позивача направлено до суду заперечення щодо заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами. Представником позивача вказано, що при ухвалені рішення суд першої інстанції надав належну оцінку доказам позивача, в свою чергу апеляційна інстанція погодилась із висновками суду, що залиття приміщення НОМЕР_1 сталося внаслідок протікання фільтру очистки холодної води із квартири НОМЕР_2 , власником якої є відповідач, що підтверджується листом від 25.05.2018 року вих. № 25/05/18 та комісійним Актом, який складений в присутності керуючого ОСББ «Квартал Дружби», провідного інженера Христосенко В.М. та представника позивача. Вважає посилання на заочне рішення Печерського районного суду м. Києва №757/39899/18-ц безпідставним, оскільки на даний момент розглядається заява ОСОБА_2 про перегляд вказаного рішення та його скасування. Також вважає не доведеним твердження відповідача про те, що в справах ОСББ «Квартал дружби» відсутній факт видачі листа № 25/05/18 від 25.05.2018 року, оскільки жодним чином це не підтверджено. Крім того відповідачем ОСОБА_1 , будь-яких інших доказів залиття приміщення № 247 через дії інших осіб не надано.

02.03.2020 року вищевказані документи долучені судом до матеріалів справи.

В судовому засіданні відповідач ОСОБА_1 підтримав заяву з викладених в ній підстав, просив заяву задовольнити.

Представник позивача ОСОБА_3 проти задоволення заяви заперечувала з підстав, зазначених в письмових запереченнях, просила в задоволенні заяви відмовити, оскільки вважає рішення суду від 20.02.2019 року у справі № 757/57338/18 законним, обґрунтованим та винесеним із додержанням норм матеріального і процесуального права.

Заслухавши пояснення та доводи сторін, дослідивши матеріали справи №757/57338/18-ц, заяву та додані документи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до положень статті 423 ЦПК України, рішення, постанова або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, а також судовий наказ можуть бути переглянуті за нововиявленими обставинами.

Рішенням Печерського районного суду м. Києва 20 лютого 2019 року у справі № 757/57338/18-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди заподіяної майну внаслідок залиття позовні вимоги ОСОБА_2 задоволено в повному обсязі: стягнуто з відповідача на користь позивача 32 225,00 грн. у відшкодування матеріальної шкоди та судовий збір у сумі 704 грн. 80 коп. Постановою Київського апеляційного суду від 14 травня 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, а рішення Печерського районного суду м. Києва від 20 лютого 2019 року без змін.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 423 ЦПК України, підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є :істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи.

Відповідно до п. 3 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв`язку з нововиявленими обставинами» від 30.03.2012 року № 4, нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин.

Необхідними умовами нововиявлених обставин, визначених ЦПК України, є те, що вони існували на час розгляду справи; ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи; вони входять до предмета доказування у справі та можуть вплинути на висновки суду про права та обов`язки осіб, які беруть участь у справі.

Нововиявлені обставини мають підтверджуватися фактичними даними (доказами), що в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу судового рішення. Суд має право скасувати судове рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини можуть вплинути на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається.

Згідно п. 4 вказаної Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв`язку з нововиявленими обставинами» вирішуючи питання про наявність нововиявлених обставин, суд повинен розмежовувати нововиявлені обставини та нові обставини.

Обставини, що обґрунтовують вимоги або заперечення сторін чи мають інше істотне значення для правильного вирішення справи, існували на час ухвалення судового рішення, але залишаються невідомими особам, які беруть участь у справі, та стали відомими тільки після ухвалення судового рішення, є нововиявленими обставинами.

Суд вважає доводи заявника про перегляд рішення за нововиявленими обставинами є не обґрунтованими.

Відповідно до частини 4 статті 423 ЦПК України не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи та докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом.

Необхідними умовами нововиявлених обставин, визначених наведеними нормами, є те, що вони існували на час розгляду справи; ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи; вони входять до предмету доказування у справі і можуть вплинути на висновки суду про права і обов`язки осіб, які беруть участь у справі.

Обставини, на які посилається ОСОБА_1 , не є нововиявленими обставинами, оскільки відповідач не був позбавлений можливості витребувати в ОСББ «Квартал Дружби» Акти про факти неодноразового систематичного затоплення приміщення № 247 в минулому, як і не був позбавлений можливості заявити клопотання про призначення у справі судової будівельно-технічної експертизи.

Неподання стороною або особою, яка бере участь у справі, доказу, про який їй було відомо та який підтверджує відповідні обставини, не є підставами для перегляду судового рішення у зв`язку із нововиявленими обставинами.

Суд також не бере до уваги посилання відповідача на заочне рішення Печерського районного суду м. Києва №757/39899/18-ц, оскільки із наданого суду рішення не вбачається, що воно набрало законної сили.

До того ж представник позивача у своїх запереченнях вказала, що на даний момент судом розглядається заява ОСОБА_2 про перегляд вказаного рішення та його скасування.

Твердження відповідача, що в справах ОСББ «Квартал дружби» відсутній факт видачі листа № 25/05/18 від 25.05.2018 року, жодним чином не підтверджено, будь-яких інших доказів залиття приміщення НОМЕР_1 через дії інших осіб відповідачем ОСОБА_1 , не надано.

Згідно зі ч. 1ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Європейський суд з прав людини зазначив, що одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу res judicata - принципу остаточності рішень суду. Цей принцип передбачає, що жодна зі сторін не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового рішення суду тільки тому, що вона має на меті добитися нового слухання справи та нового її вирішення. Повноваження вищих судових органів стосовно перегляду мають реалізовуватися для виправлення судових помилок та недоліків судочинства, але не для здійснення нового судового розгляду. Перегляд не повинен фактично підміняти собою апеляцію, а сама можливість існування двох точок зору на один предмет не є підставою для нового розгляду. Винятки із цього принципу можуть мати місце лише за наявності підстав, обумовлених обставинами важливого та вимушеного характеру (рішення ЄСПЛ від 3.04.2008 у справі «Ponomaryov v. Ukraine», п.40).

Процедура скасування остаточного судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами передбачає, що існує доказ, який раніше не міг бути доступний, однак він міг би призвести до іншого результату судового розгляду. Особа, яка звертається із заявою про скасування рішення, повинна довести, що в неї не було можливості представити цей доказ на остаточному судовому слуханні і що цей доказ є вирішальним. Ця процедура є характерною для правових систем багатьох держав-учасниць.

Зазначена процедура сама по собі не суперечить принципу правової визначеності доти, доки вона використовується задля виправлення помилок, допущених під час здійснення правосуддя (рішення ЄСПЛ від 18.11.2004 у справі «Pravednaya v. Russia», пп.27, 28).

Зазначене дає підстави для висновку про необґрунтованість заяви ОСОБА_1 , і викладені у заяві обставини не відносяться до нововиявлених, а тому в задоволенні заяви слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 260, 423, 429, 354 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви відповідача ОСОБА_1 про перегляд рішення Печерського районного суду м. Києва від 20 лютого 2019 року у справі № 757/57338/18-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди заподіяної майну внаслідок залиття - відмовити.

Рішення Печерського районного суду м. Києва від 20 лютого 2019 року у справі № 757/57338/18-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди заподіяної майну внаслідок залиття - залишити в силі.

Ухвала суду може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Апеляційні скарги подаються учасниками справи до Апеляційного суду м. Києва або через Печерський районний суд м. Києва, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності ЦПК України в редакції від 15 грудня 2017 року.

Суддя Г.О.Матійчук.