Дата документу 13.05.2020 Справа № 336/7643/18
Запорізький апеляційний суд
Єдиний унікальний № 336/7643/18 Головуючий у 1-й інстанції: Жупанова І.Б.
Провадження №22-ц/807/1520/20 Суддя-доповідач Подліянова Г.С.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 травня 2020 року м. Запоріжжя

Запорізький апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого, судді - доповідача: Подліянової Г.С.,

суддів: Гончар М.С.,

Маловічко С.В.,

за участю секретаря: Остащенко О.В.

розглянувши апеляційну скаргу Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» на ухвалу Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 18 лютого 2020 року у справі за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення кредитної заборгованості зі спадкоємця,-

В С Т А Н О В И В:

В грудні 2018 року Акціонерне товариство Комерційний банк «Приватбанк» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення кредитної заборгованості зі спадкоємця.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що відповідно до укладеного договору №ZPO0AE00000390 від 07 березня 2007 року ОСОБА_2 отримав кредит в розмірі 30 519,13 доларів США зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 10,08% на рік на суму залишку заборгованості за кредитом з кінцевим терміном повернення 07 березня 2012 року.

ІНФОРМАЦІЯ_1 позичальник ОСОБА_2 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть від 20 вересня 2016 року.

Спадкоємцем, який постійно проживав із спадкодавцем на час відриття спадщини є ОСОБА_1 .

Таким чином, відповідач прийняв спадщину, до складу якої входять, в тому числі, кредитні зобов`язання померлого позичальника.

Станом на дату смерті заборгованість за кредитним договором №ZPO0AE00000390 від 07 березня 2007 року становить 8545,87 доларів США, що складаться з наступного: 10315,28 доларів США - заборгованість за кредитом, 8036,76 доларів США - заборгованість за відсотками, 496,05 доларів США - заборгованість з комісії, 19 922,10 доларів США.

Законодавством не передбачено вимагати від боржника повернення лише певної суми заборгованості , а кредитодавець на свій розсуд може вимагати від боржника будь-яку частину суми заборгованості за кредитом.

Таким чином, заборгованість до стягнення становить 10315,28 доларів США, яка складається з 10315,28 доларів США - заборгованість за кредитом.

Із урахуванням зазначеного, АТ КБ «ПриватБанк» просило суд стягнути з ОСОБА_1 заборгованість у розмірі 10315,28 доларів США, за кредитним договором №ZPO0AE00000390 від 07 березня 2007 року, а також судовий збір.

Рішенням Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 27 березня 2019 року, в задоволенні позову АТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитом спадкодавця, відмовлено.

Постановою Запорізького апеляційного суду від 11 червня 2019 року, апеляційну скаргу АТ КБ «ПриватБанк» залишено без задоволення, рішення Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 27 березня 2019 року у цій справі залишено без змін.

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 18 вересня 2019 року, касаційну скаргу Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» задоволено. Рішення Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 27 березня 2019 року та постанову Запорізького апеляційного суду від 11 червня 2019 року скасовано, справу передано на новий розгляд до суду першої інстанції.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 11 жовтня 2019 року цивільну справу за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанкдо ОСОБА_1 про стягнення кредитної заборгованості зі спадкоємця прийнято до провадження та призначено підготовче засідання.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 18 лютого 2020 року позовну заяву Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення кредитної заборгованості зі спадкоємця залишено без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача в підготовче засідання без поважних причин на підставі ст.ст. 223, 257 ЦПК України.

Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції, Акціонерне товариство Комерційний банк «ПриватБанк» подало апеляційну скаргу, в якій посилаючись на неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, порушення норм процесуального права, просив скасувати ухвалу та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Апеляційна скарга мотивована тим, що суд першої інстанції безпідставно залишив позовну заяву без розгляду, не врахувавши клопотання про розгляд справи за відсутності представника позивача, яке було подано разом із позовною заявою, крім того, явка представника позивача в судове засідання, судом обов`язковою не визнавалася.

Учасники справи, будучи належним чином повідомленими про дату, час і місце розгляду справи до апеляційного суду не з`явились, про причини неявки суд не повідомили.

Згідно з ч. 2 ст. 372 ЦПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Заслухавши доповідь судді - доповідача, перевіривши наведені в апеляційній скарзі доводи, апеляційний суд дійшов висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 374 ЦПК Україним суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженні у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Відповідно до ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Відповідно до частини першої, другої та п`ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Оскаржуване судове рішення зазначеним вимогам закону не відповідає.

Суд першої інстанції, приймаючи оскаржувану ухвалу виходив із того, що позивач, будучи належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи призначеної на 28 січня 2020 року та на 18 лютого 2020 року повторно не з`явився в підготовче засідання, заяв про розгляд справи за його відсутності до суду не надходило, у зв`язку з чим вважав, що такі обставини є безумовною підставою для залишення позовної заяви без розгляду відповідно до вимог статті 223, 257 ЦПК України.

Проте з таким висновком суду першої інстанції колегія суддів погодитися не може з наступних підстав.

Статтею 196 ЦПК України передбачено, що для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій.

Положеннями статті 189 ЦПК України визначено, що завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Підготовче засідання проводиться судом з повідомленням учасників справи (частина перша статті 197 ЦПК України).

Відповідно до частини першої статті 200 ЦПК України у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті.

Згідно з частинами першою та другою статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні.

Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Відповідно до ч. ч. 1, 3, 5 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Отже, за цими нормами цивільного процесуального законодавства підставою залишення позовної заяви без розгляду є повторна неявка належним чином повідомленого позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до ст.ст. 128, 130 ЦПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик.

Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно. Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про дату, час, місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку.

Судом встановлено, що ухвалою Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 11 жовтня 2019 року прийнято до провадження цивільну справу за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення кредитної заборгованості з спадкоємця та призначено підготовче судове засідання на 11 листопада 2019 року на 09 годину 30 хвилин.. (а.с. 115).

11 листопада 2019 року в підготовчому судовому засіданні була присутня представник позивача Мельникова Я.В. , проте підготовче судове засідання було відкладене на 06 грудня 2019 року на 12 годину 00 хвилин у зв`язку з неявкою відповідача та відсутності відомостей про його належне повідомлення про дату та час підготовчого засідання.(а.с.128-129).

Судове засідання, призначене на 06 грудня 2019 року було відкладено на 28 січня 2020 року на 09 годину 00 хвилин у зв`язку з неявкою учасників справи.(а.с.138-139).

Згідно з поштовим повідомленням про вручення, що міститься в матеріалах справи, судову повістку на 28 січня 2020 року на 09-00 год. було отримано уповноваженим АТ КБ «ПриватБанк» Лонюк Я.М., 13 грудня 2019 року, про що свідчить проставлений штамп на поштовому повідомленні. (а.с. 153).

Згідно протоколу судового засідання від 28 січня 2020 року, відповідно до ч.2 ст. 198 ЦПК України, приймаючи до уваги неявку в судове засідання учасників справи, підготовче судове засідання було відкладено на 18 лютого 2020 року на 10 годину 30 хвилин. (а.с. 155).

Згідно з поштовим повідомленням про вручення, що міститься в матеріалах справи, судову повістку на 18 лютого 2020 року на 10 годину 30 хвилин було отримано уповноваженим АТ КБ «ПриватБанк» Лонюк Я.М., 05 лютого 2020 року, про що свідчить проставлений штамп на поштовому повідомленні. (а.с. 162).

Водночас, залишаючи позовну заяву без розгляду, суд не звернув увагу на те, що до позовної заяви додано клопотання АТ КБ «ПриватБанк» про розгляд справи за відсутності позивача за наявними в матеріалах справи доказами (а.с. 33).

Обов`язковість явки позивача в судове засідання судом не визнавалось.

Судом першої інстанції не надано оцінки клопотанню позивача про розгляд справи без його участі за наявними доказами.

Відтак, за наявності заяви АТ КБ «ПриватБанк» про розгляд справи за його відсутності за наявними у справі доказами, суд першої інстанції не мав законних підстав залишити позовну заяву без розгляду відповідно до положень ч. 5 ст. 223 ЦПК України, ст. 257 ЦПК України.

Крім того, як вбачається з матеріалів справи, судом не було закінчено підготовче засідання та не було призначено справу до розгляду по суті.

Проте, залишаючи позовну заяву без розгляду в підготовчому засіданні у зв`язку повторною неявкою позивача в підготовче засідання без поважних причин, суд першої інстанції пославсся при цьому на положення ч. 5 ст. 223 ЦПК України та статтю 257 ЦПК України.

Аналіз змісту частини 5 ст. 223 ЦПК України, пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України свідчить про те, що залишення позовної заяви без розгляду з цієї підстави може мати місце лише в тому випадку, якщо позивач, який був належним чином повідомлений про час слухання справи, повторно не з`явився саме в судове засідання, а не в підготовче засідання.

З урахуванням наведеного, колегія суддів дійшла висновку, що оскаржувана ухвала постановлена без додержання норм процесуального права, зокрема позов залишено без розгляду у підготовчому засіданні, що суперечить вимогам частини 5 ст. 223 ЦПК України, пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України, без врахування клопотання позивача про розгляд справи за його відсутності за наявними у матеріалах справи доказами, а тому апеляційну скаргу слід задовольнити, ухвалу суду першої інстанції скасувати і передати справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Такий висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду, викладеною у постанові від 11 березня 2020 року у справі №№ 761/8849/19(провадження № 61-21428св19).

Оскільки оскаржувана ухвала постановлена з порушенням норм процесуального права, а тому відповідно до ч. 1, п.4 ч.1 ст.379 ЦПК України вона підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Крім того, колегія суддів зазначає, що залишення без розгляду позовної заяви із суто формальних підстав, які не перешкоджають її розгляду, є порушенням права на доступ до правосуддя, принцип якого проголошено ст. 55 Конституції України та ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Керуючись ст.ст. 374, 379, 382, 384, 389, 390 ЦПК України, апеляційний суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» задовольнити.

Ухвалу Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 18 лютого 2020 року у цій справі скасувати.

Справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, проте вона може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повна постанова складена 15 травня 2020 року.

Головуючий, суддя Суддя Суддя

Подліянова Г.С. Гончар М.С. Маловічко С.В.