"07" травня 2020 р. Справа № 363/1493/20
УХВАЛА

про відмову у забезпеченні позову

07 травня 2020 року м. Вишгород

Вишгородський районний суд Київської області у складі головуючого судді Баличевої М.Б., секретаря Рибка І.Є., розглянувши заяву представника позивача ОСОБА_1 адвоката Травянко Олександра Івановича про забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного территоріального управління юстиції у Київській області та Державного підприємства «СЕТАМ», третя особа: Акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк» про визнання недійсними та скасування електронних торгів, протоколу електронни х торгів щодо реалізації нерухомого майна,-

ВСТАНОВИВ:

23 квітня 2020 року до Вишгородського районного суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного территоріального управління юстиції у Київській області та Державного підприємства «СЕТАМ», третя особа: Акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк» про визнання недійсними та скасування електронних торгів, протоколу електронни х торгів щодо реалізації нерухомого майна.

Ухвалою суду від 28.04.2020 року відкрито провадження у справі.

06 травня 2020 року представник позивача ОСОБА_1 адвокат Травянко О.І. подав заяву про забезпечення позову у якій просить суд вжити заходу забезпечення позову у вигляді накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 на користь ОСОБА_1 та заборонити будь яким юридичним чи фізичним особам, у тому числі суб`єктам державної реєстрації прав та державним реєстраторам прав на нерухоме майно вчиняти будь які дії щодо реєстрації права власності, відчуження, обтяження, передання у користування у будь який спосіб, зміну майнових прав об`єкту нерухомого майна, внесення відповідних змін до державних реєстрів відносно нерухомого майна квартири АДРЕСА_1 з ОСОБА_1 на користь будь яких інших третіх осіб.

Вимоги заяви мотивовано тим, що проведені електронні торги з продажу вказаної квартири, на переконання позивача, відбулись у незаконний спосіб і невжиття заходів забезпечення позову саме у спосіб про який просить позивач може вплинути на ефективність захисту прав та інтересів позивача. На даний час електронні торги проведено і якщо заходів забезпечення позову не буде вжито, переможець електронних торгів зможе зареєструвати за собою право власності на квартиру, внаслідок чого буде ускладнений процесуальний механізм захисту прав позивача на житло у разі задоволення позову.

Дослідивши матеріали справи та ознайомившись з матеріалами заяви про забезпечення позову, суд прийшов до наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

Відповідно до ч. 3 та ч. 4 ст. 153 ЦПК України, суд, розглядаючи заяву про забезпечення позову, може викликати особу, яка подала заяву про забезпечення позову, для надання пояснень або додаткових доказів, що підтверджують необхідність забезпечення позову, або для з`ясування питань, пов`язаних із зустрічним забезпеченням. У виняткових випадках, коли наданих заявником пояснень та доказів недостатньо для розгляду заяви про забезпечення позову, суд може призначити її розгляд у судовому засіданні з викликом сторін.

Ознайомившись з матеріалами заяви про забезпечення позову та матеріалами справи, суд не вбачає підстав для розгляду заяви про забезпечення позову з викликом осіб та проведенням судового засідання по даному питанню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до ч. 1 п. 1, п. 2 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується, зокрема, накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії.

У пункті 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» судам роз`яснено, що, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Забезпечення позову є засобом, спрямованим на запобігання можливим порушенням майнових прав чи охоронюваних законом інтересів юридичної або фізичної особи, що полягає у вжитті заходів, за допомогою яких у подальшому гарантується виконання судових актів.

При цьому сторона, яка звертається з заявою про забезпечення позову, повинна обґрунтувати причини звернення з такою заявою. З цією метою та з урахуванням загальних вимог, передбачених статтею 149 ЦПК України, обов`язковим є подання доказів наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу до забезпечення позову.

У вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку з вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову.

Зертаючись до суду із заявою про забезпечення позову представник позивача просить заборонити вчинення реєстраційних дій стосовно квартири АДРЕСА_1 та накладенням арешту на неї.

Вимога представника позивача про забезпечення позову спрямована на заборону переможцю електронних торгів зареєструвати своє право власності на нерухоме майно.

При цьому, з матеріалів заяви про забезпечення позову, а саме Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, яка сформована 29.04.2020 року вбачається, що станом на 29.04.2020 року спірна квартира АДРЕСА_1 зареєстрована за позивачем ОСОБА_1 .

Акту про проведені електронні торги, як доказу наявності у переможця електронних торгів законної можливості зареєструвати за собою право власності на квартиру АДРЕСА_1 матеріали заяви не містять.

Натомість Порядок і особливості продажу арештованого майна на електронних торгах визначений Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України № 2831/5 від 29.09.2016.

Згідно з п.п. 4, 6 розділу Х Порядку після повного розрахунку переможця за придбане майно (у тому числі сплати винагороди організатору) на підставі протоколу про проведення електронних торгів та платіжного документа, що підтверджує сплату додаткової винагороди організатору (у випадку, якщо майно реалізувалося за ціною, вищою стартової), виконавець протягом п`яти робочих днів складає акт про проведені електронні торги. Державний виконавець додатково затверджує акт про проведені електронні торги у начальника відділу, якому він безпосередньо підпорядкований. Підписаний та скріплений печаткою приватного виконавця або затверджений начальником відділу державної виконавчої служби акт виконавець видає або надсилає переможцеві електронних торгів не пізніше наступного робочого дня з дня його затвердження. Копія акта надсилається стягувачу, боржнику та через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця) Організатору.

Акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, у випадках, передбачених законодавством. У випадку придбання нерухомого майна документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, є свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, яке видається нотаріусом на підставі акта про проведені електронні торги. (п. 8 розділу Х Порядку).

При цьому, в п. 1 розділу ХІ Порядку міститься перелік умов, згідно з якими прилюдні торги вважаються такими, що не відбулись, зокрема, у разі: відсутності учасників електронних торгів; несплати всіма учасниками, що надали цінові пропозиції й поетапно були визначені переможцями електронних торгів, належної грошової суми в строки, передбачені пунктом 1 розділу X цього Порядку; ненадходження від жодного учасника цінової пропозиції.

За відсутності в матеріалах заяви копії акту про проведені електронні торги, відсутні докази на підтвердження наявності у переможця електронних торгів здійснити державну реєстрацію свого права власності на квартиру, як і не підтверджено загалом дійсне укладання договору купівлі-продажу майна на торгах, адже саме акт проведення торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу.

Крім того, з матеріалів справи не вбачається хто саме є переможцем електронних торгів, ідентифікація такої особи відсутня. При цьому, спір щодо визнання електронних торгів недійсними виникає у тому числі й з покупцем, який на даний час не є учасником справи і стосовно якого представник позивача просить застосувати заходи забезпечення позову заборонивши вчинення реєстраційних дій по відчуженій з електронних торгів квартирі.

За наведених умов, суд дійшов висновку про необхідність відмови у задоволенні заяви про забезпечення позову за відсутності доказів оформлення договірних відносин з продажу майна, які б свідчили про взагалі наявність у переможця електронних торгів права та можливості на реєстрацію права власності.

Також, суд враховує, що покупець майна не є учасником справи, хоча такий спір безпосередньо стосується його інтересів, як сторони оспорюваного правочину. Крім того, за відсутності акту проведення електронних торгів взагалі відсутні підтвердження дійсного виникнення спору, адже відсутні дані оформлення результатів торгів.

Суд звертає увагу позивача та її представника, що нормами цивільного процесуального закону питання залучення співвідповідача (заміни неналежного відповідача) віднесено до повноважень самого позивача.

Суд з власної ініціативи має право залучити до участі у справі лише третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору.

Однак в даному випадку суд фактично позбавлений навіть можливості залучити покупця майна до участі у справі в якості третьої особи, оскільки матеріали позову та заяви про забезпечення позову не містять ідентифікації особи, яка придбала майно на електронних торгах.

Натомість суд звертає увагу позивача, що відповідно до положень ст.ст. 13, 12 ЦПК України, учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 149-154, 353-355 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_1 адвоката Травянко Олександра Івановича про забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного территоріального управління юстиції у Київській області та Державного підприємства «СЕТАМ», третя особа: Акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк» про визнання недійсними та скасування електронних торгів, протоколу електронни х торгів щодо реалізації нерухомого майна - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Вишгородський районний суд Київської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Учасник справи, якому повний текст ухвали суду не був вручений у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Частиною 3 Розділу XII ЦПК України передбачено, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

Суддя М.Б. Баличева