КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
____________________________________
Справа № 761/1700/19
Апеляційне провадження
№ 22-ц/824/5349/2020
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

5 травня2020 року колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Київського апеляційного суду у складі:

судді-доповідача Рейнарт І.М.

суддів Кирилюк Г.М., Семенюк Т.А.

розглянувши у порядку письмового провадження цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 23 вересня 2019 року (суддя Мальцев Д.О.) у цивільній справі за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

встановила:

у січні 2019р. позивач звернувся до суду з позовом про стягнення з відповідача 6 316грн 51коп. боргу за спожиту не обліковану електроенергію та витрат на оплату судового збору у сумі 1 762грн.

Мотивуючи позовні вимоги, позивач зазначав, що відповідач проживає у квартирі АДРЕСА_1 та є споживачем електроенергії, яку він постачає, як правонаступник ПАТ «Київенерго».

Позивач стверджував, що 12 березня 2016 року за адресою відповідача було виявлено пошкодження пломб Держспоживстандарту та постачальника електричної енергії, які встановлені на клемній кришці засобу обліку електричної енергії, про що був складений акт про порушення № 051129 та здійснено нарахування вартості електричної енергії, неврахованої внаслідок порушення ПКЕЕН у розмірі 6 316грн 51коп., яка відповідачем у добровільному порядку не сплачена.

Також позивач посилався на те, що ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 3 листопада 2017 року скасований судовий наказ, яким за заявою ПАТ «Київенерго» з ОСОБА_1 була стягнена зазначена заборгованість.

Рішенням Шевченківського районного суду міста Києва від 23 вересня 2019 року позов задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПАТ «ДТЕК Київські електромережі» вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил, у розмірі 6 316грн 51коп. та судовий збір у сумі 1762грн.

У поданій апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить рішення суду скасувати та ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.

Відповідач посилається на неповне з`ясування судом обставин справи, ненадання оцінки тій обставині, що на дату перевірки 23 лютого 2016 року пломби електролічильника не було встановлено жодних порушень, а відтак нарахування вартості електричної енергії з 13 вересня 2015 року по 12 березня 2016 року є неправомірним та суперечить ПКЕЕН.

Також відповідач посилається на неврахування судом тієї обставини, що позивачем не надано належних доказів у підтвердження вчинення нею правопорушення, що полягає у

використанні не облікованої електроенергії.

У відзиві на апеляційну скаргу ПАТ «ДТЕК Київські електромережі» просять залишити її без задоволення, а рішення суду без змін, оскільки судом надано належну оцінку доказам у підтвердження позовних вимог, зокрема, висновку експертизи, згідно якої внаслідок пошкодження пломб держповірки та виробника отримано несанкціонований доступ до конструкції лічильника та не ведеться облік по фазі «С».

Також позивач зазначає, що після заміни лічильника значно збільшилося споживання електричної енергії у квартирі відповідача, а заперечуючи проти порядку здійснення розрахунку, відповідач фактично визнає вчинення правопорушення, але не надає альтернативного розрахунку вартості не облікованої електроенергії.

У запереченні на відзив ОСОБА_1 посилається на те, що вона не є фахівцем, який може надати альтернативний розрахунок вартості не облікованої електроенергії, а збільшення використання обсягу електроенергії пов`язано із відключенням будинку від гарячого водопостачання та встановлення у її квартирі бойлеру.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 369 ЦПК України розгляд апеляційної скарги проводиться без повідомлення учасників справи.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, вивчивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, відзиву на апеляційну скаргу та заперечення на відзив, вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 є споживачем електроенергії, яка поставляється до квартири АДРЕСА_1 .

30 квітня 2006 року між ОСОБА_1 та АЕК «Київенерго» був укладений договір про користування електричною енергією.

Згідно договору засіб обліку електричної енергії встановлений на сходовій клітині.

12 березня 2016 року працівниками СВП «Київські електричні мережі» РЕМ «Західний» ПАТ «Київенерго» в присутності відповідача та членів правління ОСББ «Салютна 1-Б» складено Акт про порушення №51129, в якому зазначено, що проведеною перевіркою встановлено порушення ст. 26, 27 Закону України «Про електроенергетику», п. 9, 10, 14, 42 ПКЕЕН, а саме: пошкодження пломби Держспоживстандарту (пломби про повірку засобів обліку, пломби заводу виробника), пломби постачальника електричної енергії, яка встановлена на клемній кришці.

Актом від 12 березня 2016 року № 39р ОСОБА_1 повідомлено про направлення на експертизу лічильника електроенергії, на якому відповідач зробила відмітку про дозвіл проведення експертизи без її участі.

Згідно з Актом проведення експертизи лічильників електроенергії від 31 березня 2016 року зроблено висновок, що лічильник не придатний до подальшого використання, внаслідок пошкодження пломб Держповірки та виробника, отримано несанкціонований доступ до конструкцій лічильника, метрологічні параметри не відповідають класу точності, не ведеться облік по фазі «С».

Рішенням комісії СВП «Київські електричні мережі» ПАТ «Київенерго» з розгляду акта про порушення № 51129 від 12 березня 2016 року Правил користування електричною енергією для населення, яке оформлено протоколом від 4 квітня 2016р., визначений обсяг та вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення ПКЕЕН за пунктом 3.4. та формулою 3.1. Методики визначення обсягу вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживача, у розмірі 6 316грн 51коп.

Згідно Статуту Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» воно є правонаступником ПАТ «Київенерго».

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем було порушено п. 42 Правил користування електричною енергією для

населення, а тому вона повинна сплатити вартість не облікованої використаної електроенергії.

З таким висновком суду першої інстанції колегія суддів не погоджується з таких підстав.

У частині третій статті 5 ЦК України визначено, якщо цивільні відносини виникли раніше і регулюються актом цивільного законодавства, який втратив чинність, новий акт цивільного законодавства застосовується до прав та обов`язків, що виникли з моменту набрання ним чинності.

Ураховуючи викладене, слід мати на увазі, що в цій постанові посилання на норми матеріального права наводяться в редакціях, чинних на час виникнення спірних правовідносин, без додаткових уточнень.

Правовідносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України, Законом України «Про електроенергетику», Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету міністрів України № 1357 від 26 липня 1999 року (далі Правила КЕЕН), і Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживача правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 4 травня 2006 року №562 (далі Методика).

Відповідно до ч. 1 ст. 26 Закону України "Про електроенергетику» споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником.

Частинами 1 та 2 ст. 27 даного Закону передбачено, що правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є, зокрема, крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку.

Згідно з п. 10, 11 Правил КЕЕН відповідальність за збереження приладів обліку, встановлених у квартирі або на інших об`єктах споживача, та пломб на них покладена на споживача електроенергії. У разі встановлення лічильника в квартирі (будинку) або іншому об`єкті споживача енергопостачальником складається акт про збереження пломб у двох примірниках, один з яких залишається у споживача. При цьому споживач електроенергії зобов`язаний забезпечувати збереження цих приладів обліку та пломб на них (п. 42 Правил).

Відповідальність за збереження поквартирних приладів обліку, встановлених на сходових клітках, та пломб на них несе власник будинку або організація, у віданні якої перебуває будинок.

Частиною 1 статті 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Частиною 2 статті 78 ЦПК України встановлено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Отже, позивач зобов`язаний був надати докази у підтвердження тієї обставини, що саме відповідач пошкодила пломби на засобі обліку електричної енергії з метою зменшення обсягу обліку використаної енергії.

У підтвердження позовних вимог, крім вище перелічених актів, позивач також надав ксерокопії фотокарток лічильника, які не можуть бути визнані належними доказами, так як вони неякісні і визначити, що саме на них зафіксовано, неможливо.

При цьому, у жодному акті не зазначено, чи мала відповідач доступ до лічильника електроенергії, а також, що саме відповідачем були пошкоджені пломби лічильника.

Заперечуючи проти позовних вимог, відповідач посилалася на те, що лічильник розміщений на сходовій клітині, до нього має доступ будь хто, а тому вона не може нести відповідальність за пошкодження пломб.

Судом першої інстанції не надано оцінки вказаним обставинам.

Порядок проведення експертизи приладів обліку електричної енергії у побутових споживачів визначається Положенням про проведення експертизи приладів обліку електричної енергії у побутових споживачів, затвердженим наказом Міністерства палива та енергетики України від 21 червня 2003 року №322 (далі Положення), та Інструкцією про проведення експертизи приладів обліку електричної енергії споживачів, затвердженою директором СВП «Київські електричні мережі» ПАТ «Київенерго» (далі Інструкція), на підставі зазначеного Положення та інших нормативних актів, якими регулюються питання користування електричною енергією.

Відповідно до п. 1.3.2 Положення експертиза лічильників проводиться у разі наявності ознак порушення пломб чи підробки відтиску тавра територіального органу Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики або енергопостачальника, втручання в лічильний механізм.

Згідно з п. 2.2 Положення зняття та опломбування лічильника, що підлягає експертизі, проводиться у присутності споживача або представника організації, у віданні якої перебуває будинок (у разі встановлення лічильника на сходовій клітці). Аналогічне положення міститься у п. 2.9 Інструкції.

За п. 2.3 Положення лічильники, що підлягають експертизі, повинні пломбуватися з використанням пломби, логотип якої містить індивідуальний номер та назву енергопостачальника. Пломба додатково встановлюється у тому самому місці, де встановлена пломба Держспоживстандарту. У разі неможливості встановити пломбу в цьому місці або виявлення пристосувань для заниження показань лічильника лічильник разом з цими пристосуваннями пакується в поліетиленовий пакет і опломбовується в присутності споживача або представника організації, у віддані якої перебуває будинок (у разі встановлення лічильника на сходовій клітці).

Відповідно до п. 2.4 Положення після зняття й опломбування лічильника електричної енергії представник енергопостачальника складає акт-повідомлення про направлення на експертизу лічильника електроенергії у двох або, у разі встановлення лічильника на сходовій клітці, трьох примірниках відповідно до форми, наведеної у додатку 1 (по одному для споживача, організації, у віддані якої перебуває будинок, і енергопостачальника). В акті-повідомленні вказуються мета експертизи лічильника та причини, що викликали необхідність її проведення, спосіб пломбування та інше.

Пунктом 2.13 Інструкції також передбачене повідомлення споживача про проведення експертизи.

Пункт 3.3.7 Інструкції передбачає в описі експертизи визначення способу заниження роботи приладу.

Згідно з п. 3.3.11 Інструкції передбачено пакування приладу після проведеної експертизи для подальшого зберігання у присутності споживача.

Відповідно до п. 2.5 Положення залежно від місця встановлення лічильника, що підлягає експертизі, акт-повідомлення підписується представником енергопостачальника та споживачем або представником організації, у віданні якої перебуває будинок, якщо лічильник установлено на сходовій клітці.

Разом з цим, Акт проведення експертизи лічильника електроенергії від 31 березня 2016 року не містить опису способу заниження споживачем показань лічильника та вину

споживача в цьому.

Як роз`яснено у листі Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики, від 21 жовтня 2013 року № 7312/26/47-13, факт втручання споживача в роботу приладів обліку, факт пошкодження пломб та/або приладів обліку має бути підтверджений експертизою. Пошкодження приладів обліку, пломб, а також факти втручання в їх роботу здійснюються спеціалізованими організаціями (криміналістичні центри МВС України, Науково-дослідні інститути судових експертиз тощо), які мають право на виконання таких робіт.

Відповідно до пункту 3 Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.2006 № 122, факти пошкодження приладів (систем) обліку, пломб на приладах, а також факти втручання в їх роботу, що призвели до заниження показань, встановлюються спеціалізованими організаціями (підприємствами), які мають право на проведення відповідної перевірки, із залученням представників Держспоживстандарту.

Враховуючи те, що питання необхідності проведення експертизи приладу обліку спеціалізованими організаціями, які мають право на виконання таких робіт, передбачено постановами Кабінету Міністрів України від 26.07.99 № 1357 та від 08.02.2006 № 122, факт втручання споживача в роботу приладу обліку має бути підтверджено висновком відповідної експертизи, проведеної спеціалізованою організацією.

Виходячи з вищевикладеного, позивач повинен був довести факт втручання у роботу приладу обліку саме відповідача, оскільки лічильник знаходиться на сходовій клітині і відповідно до п. 11 Правил КЕЕН вона не несе відповідальності за його збереження.

Вказаний висновок відповідає правовій позиції Верховного Суду, викладеній у постанові від 27 червня 2019 року, справа № 756/7748/16-ц.

Однак, позивачем не надано належних та допустимих доказів на підтвердження вини відповідача у пошкодженні пломб приладу лічильника електричної енергії та втручання у його роботу з метою заниження показників спожитої електричної енергії, а відповідно до ч. 6 ст. 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Судом першої інстанції не враховані зазначені норми матеріального права, не оцінені надані позивачем докази та заперечення відповідача, тому суд прийшов до помилкового висновку про наявність підстав про причетність відповідача до порушень Правил КЕЕН та для задоволення позовних вимог.

Доводи позивача, що відповідач визнала вчинення правопорушення, колегія суддів вважає безпідставними, так як у матеріалах справи такі документи відсутні.

Відповідач звертала увагу на недотримання позивачем вимог Методики при визначенні обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією, зокрема, не врахування того факту, що при здійсненні перевірки 23 лютого 2016 року працівниками ПАТ «Київенерго» приладу обліку електричної енергії, не було виявлено пошкодження пломб лічильника.

Разом з цим, вказана обставина не свідчить про визнання відповідачем вчинення втручання у засіб обліку електричної енергії.

Згідно ч. 1 ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: 1) неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Судом першої інстанції неповно з`ясовані обставини справи, не оцінені надані

докази, неправильно застосовані норми матеріального права, що призвело до неправильного вирішення спору, тому рішення суду підлягає скасуванню з ухваленням нового судового рішення про відмову в задоволенні позову.

Відповідно до ч. 13 ст. 141 ЦПК України, якщо суд апеляційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

Згідно частини першої статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Апеляційна скарга відповідача підлягає задоволенню, тому сплачений відповідачем за подачу апеляційної скарги судовий збір у сумі 2 643грн підлягає стягненню з позивача на її користь.

Керуючись ст.ст.367, 374, 376, 381-383 ЦПК України, колегія суддів

постановила:

апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 23 вересня 2019 року скасувати, ухвалити нове судове рішення, яким у позові Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості відмовити.

Стягнути з Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі», код в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України 41946011, яке знаходиться у місті Києві, вул. Мельникова, 31, на користь ОСОБА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , яка проживає у АДРЕСА_2 , судові витрати у сумі 2 643грн.

Постанова набирає законної сили з моменту прийняття, оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Суддя-доповідач І.М. Рейнарт

Судді Г.М. Кирилюк

Т.А. Семенюк