Справа № 589/4571/19
Провадження № 2/589/453/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 січня 2020 року м.Шостка

Шосткинський міськрайонний суд Сумської області в особі головуючого судді Лєвші С.Л., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (письмове провадження) цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,-

ВСТАНОВИВ:

28 жовтня 2019 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до ОСОБА_2 , про визнання її такою, що втратила право користування квартирою АДРЕСА_1 (далі - Квартира-1).

В обґрунтування позову зазначив, що ОСОБА_3 -1 належить йому на підставі договору купівлі-продажу квартири, посвідченого 05.09.2013 приватним нотаріусом Шосткинського міського нотаріального округу Сумської області та зареєстрованого в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №8954063.

В даній Квартирі-1 зареєстрований позивач, його колишня дружина ОСОБА_2 , відповідач по справі, а також їх малолітня дитина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішенням Шосткинського міськрайонного суду Сумської області від 20 жовтня 2017 року шлюб між позивачем та відповідачем ОСОБА_2 був розірваний.

Наприкінці 2018 року відповідач зібравши свої речі, змінила місце проживання та припинила проживати у даній квартирі. Як відомо позивачу, ОСОБА_2 виїхала проживати до міста Києва.

З тих пір відповідач жодного разу не навідувалась до Квартири-1, комунальні послуги не сплачує, її речі в квартирі відсутні, учаті в утриманні квартири не приймає.

Реєстрація відповідача суперечить його інтересам як власника майна, крім того, самостійно важко утримувати житло у матеріальному плані. Тому, позивач просить суд визнати ОСОБА_2 , такою, що втратила право користування вищезазначеним житлом. Разом з тим, позивач не має наміру вирішувати питання щодо визнання доньки такою, що втратила право користування даною квартирою.

21 листопада 2019 року ухвалою суду прийнято справу до розгляду та відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення осіб, у якій роз`яснено відповідачам, право подати заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження та відзив на позов протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали та направлена відповідачу за місцем її реєстрації.

Станом на 23 січня 2020 року відзив на позов та заперечення від відповідача ОСОБА_2 до суду не надійшли.

Заперечення проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження від сторін у справі, також не надходили.

Відповідно до ч. 13 ст. 7 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України), розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Суд, дослідивши матеріали справи, прийшов до наступного.

Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини.

Рішенням Шосткинського міськрайонного суду Сумської області ухваленому 20 жовтня 2017 року, розірвано шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 21 листопада 2015 року Шосткинським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Сумській області, актовий запис №395. (а.с.7)

Згідно із договором купівлі-продажу квартири від 05 вересня 2013 року ОСОБА_1 купив квартиру АДРЕСА_1 . (а.с.8, 9) Право власності на дану квартиру ОСОБА_1 зареєстрував в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності (витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №8954063 05.09.2013). (а.с.10)

Відповідно до довідки, виданої 25 жовтня 2019 року ПП «Івушка Шостка», ОСОБА_1 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 . У вказаній квартирі зареєстровані також: відповідач ОСОБА_2 та донька ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Квартира приватизована. (а.с.11) Аналогічна інформація міститься в довідці наданої з сектору реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб №3256 від 12.11.2019. (а.с.15)

Із акта «Про не проживання особи за місцем реєстрації» від 25.10.2019 вбачається, що сусіди своїми підписами підтверджують факт не проживання в Квартирі-1, відповідача ОСОБА_2 з 20 жовтня 2018 року. (а.с.12)

Відповідно до ч. 4 ст. 41 Конституції України право приватної власності є непорушним.

Згідно ст. 317 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) власникові належить право володіння, користування та розпорядження своїм майном.

Відповідно до ч. 1 ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

В силу ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Відповідно до ст. 386, 391 ЦК України власник має право звертатися до суду за захистом свого права власності перед іншою особою та вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

Згідно зі ст. 405 ЦК України, члени сім`ї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону. Житлове приміщення, яке вони мають право займати, визначається його власником. Член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.

Відповідно до ст. 7 Закону України "Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні" від 11.12.2003 №1382-ІV, зняття з реєстрації місця проживання здійснюється на підставі судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, про виселення, про визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою.

Так, у жовтні 2018 року відповідач змінила місце проживання, а саме, виїхала із Квартири-1 та стала проживати у місті Києві. ОСОБА_2 Квартирою-1 більше року не цікавиться, її речі у цій квартирі відсутні. Реєстрація відповідача за адресою ОСОБА_3 -1 створює перешкоди позивачу, як власнику, в належному її утриманні.

Крім того, суд звертає увагу на те, що хоча малолітня дитина не проживає у данній ОСОБА_3 -1, але її місце проживання визначено за згодою батьків, оскільки фактів іншого суду не надано, а тому вона має право користуватися житлом обох батьків, що не суперечить вимогам частини шостої статті 29 ЦК України. Крім того, вимогу щодо дитини позивач до суду не пред`являв.

З огляду на вищенаведене, позовна вимога про визнання відповідача ОСОБА_2 такою, що втратила право користування житлом, підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 2 ст.141 ЦПК України, стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.

Із квитанцій №0.0..1 від 28.10.2019 вбачається, що ОСОБА_1 сплачено судовий збір на суму 768 гривень 40 копійок. (а.с.1).

Враховуючи, що позивач просить залишити судовий збір за ним, суд не стягує судовий збір з відповідача.

Керуючись ст.16, 317, 321, 386, 391, 405 ЦК України, ст. 12, 13, 81, 89, 141, 258, 259, 263-265 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням задовольнити.

Визнати ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса зареєстрованого місця проживання: АДРЕСА_3 ) такою, що втратила право користування житлом, а саме: квартирою АДРЕСА_1 .

Судовий збір залишити за позивачем.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга подається до Сумського апеляційного суду через Шосткинський міськрайонний суд Сумської області шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Шосткинського міськрайонного суду

Сумської області С.Л.Лєвша