ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 624/783/17 Головуючий суддя І інстанції Нестеренко О. С.
Провадження № 22-ц/818/2187/20 Суддя доповідач Яцина В.Б.
Категорія: Справи у спорах, що виникають з земельних правовідносин
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 травня 2020 року м. Харків.

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого Яцини В.Б.

суддів колегії Бурлака І.В., Хорошевського О.М.,

за участю секретаря судового засідання Семикрас О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу заступника керівника Первомайської місцевої прокуратури Харківської області на ухвалу Сахновщинського районного суду Харківської області від 04 лютого 2020 року, постановлену у складі судді Нестеренко О.С., по цивільній справі за позовом заступника керівника Первомайської місцевої прокуратури Харківської області в інтересах держави в особі Кегічівської селищної ради Харківської області до ОСОБА_1 про стягнення збитків у вигляді неодержаного доходу внаслідок користування земельною ділянкою без правовстановлюючих документів,

В С Т А Н О В И В :

У грудні 2017 року заступник керівника Первомайської місцевої прокуратури Харківської області звернувся в інтересах держави в особі Кегічівської селищної ради Харківської області з позовом до ОСОБА_1 про стягнення збитків у вигляді неодержаного доходу внаслідок користування земельною ділянкою без правовстановлюючих документів.

Ухвалою Сахновщинського районного суду Харківської області від 04 лютого 2020 року у справі призначено судову експертизу з питань землеустрою.

На вирішення експертизи поставлено наступні питання:

1.Чи відповідає складена Відділом у Кегичівському районі Головного управління Держгеокадастру в Харківській області нормативна грошова оцінка земельної ділянки площею 2,9735 га, кадастровий номер :06:028:0006 для розміщення, експлуатації основних,підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , за 2014-2016 р.р., для визначення суми недоотриманої орендної плати за земельну ділянку у розмірі 259 759,84 грн. вимогам нормативно-правових актів?

2.Чи відповідає розроблена документація із землеустрою на земельну ділянку (площею 2,9735 га, кадастровий номер :06:028:0006 для розміщення, експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 ) та її затвердження вимогам земельного законодавства та іншим нормативним документам з питань землеустрою та землекористування? Якщо не відповідає, то в чому полягає невідповідність?

3.Чи відповідає фактичне землекористування земельної ділянки площею 2,9735 га, кадастровий номер :06:028:0006 для розміщення, експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 2014-2016 роках правовстановлюючим документам, документації із землеустрою на земельні ділянки та нормативно-правовим актам?

4.Чи вірно визначено і застосовано у витягах №150/173-17 від 12.06.2017 року, №151/173- 17 від 12.06.2017 року, №149/173-17 від 12.06.2017 року з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, комунальної власності (площею 2,9735 га, кадастровий номер :06:028:0006 для розміщення, експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 ) за роками в розмірі за 2014 рік 2 622 924,35 грн, за 2015 рік - 3 276 032,51 грн, за 2016 рік - 4 695 034,59 грн. значенням коефіцієнта, який характеризує функціональне використання земельної ділянки Кф -1,2 та сукупного коефіцієнта КмЗ -0,9 значенням інших коефіцієнтів?

5.Чи відповідають визначені у витягах коефіцієнти Кф, КмЗ вимогам нормативно правових актів з нормативної грошової оцінки земель, методології, методам, оціночним процедурам та іншим нормативним документам з питань землеустрою та землекористування? (В разі невідповідності в чому полягає невідповідність?)

Проведення експертизи доручено експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз, розташованого за адресою: 03057, м. Київ, вул. Смоленська, 6, попереджено експертів про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 КК України.

Надано для проведення експертизи цивільну справу №624/783/17 та копію цієї ухвали.

Оплату за проведення експертизи покладено на відповідача.

Роз`яснено сторонам положення ст.109 ЦПК України про наслідки ухилення від участі в експертизі.

Провадження по справі на час проведення експертизи зупинено.

В клопотанні заступника керівника Первомайської місцевої прокуратури Харківської області про притягнення до відповідальності представника відповідача за зловживання процесуальними правами відмовлено.

В апеляційній скарзі прокурор просить скасувати ухвалу суду першої інстанції в частині призначення експертизи з питань землеустрою та зупинення провадження у справі та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

В обґрунтування скарги зазначено, що ухвала суду підлягає скасуванню у зв`язку з неповним з`ясуванням судом обставин, що мають значення для справи та порушенням норм процесуального права, що призвело до необґрунтованого вирішення питання про зупинення провадження у справі.

Послався на те, що судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Зазначив, що Відділ у Кегичівському районі Головного управління Держгеокадастру в Харківській області не «складає» нормативну грошову оцінку земельних ділянок, а лише надає Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки.

Вважає, що Верховним судом у постанові від 12.11.2018 у справі №814/789/17 сформовано правову позицію, згідно з якою визнання протиправним та скасування витягу з технічної документації не впливає на обсяг прав та обов`язків відповідача, зокрема, не змінить фактичне значення коефіцієнтів, що застосовані під час здійснення нормативної грошової оцінки землі, так само як і самого значення нормативної грошової оцінки землі. При цьому належним способом захисту в такому випадку є оскарження рішення міськради, яким затверджено технічну документацію щодо нормативної грошової оцінки землі. Вказаний висновок про погодження технічної документації та рішення Кегичівської селищної ради про її затвердження відповідачем, або його представником, а також будь-яким іншим суб`єктом на даний час не оскаржені.

Зазначив, що представником відповідача, не взято до уваги, що документація, яка ставиться під сумнів, у вигляді «Проекту землеустрою щодо відведення земельних ділянок зі зміною цільового використання ПП «Полтавський ливарно-механічний завод» із земель Державної власності (землі запасу) для обслуговування будівель та споруд промислового виробництва на території АДРЕСА_1 » була розроблена ще у 2010 році. Саме цією документацією було визначено функціональне призначення земельної ділянки, а саме як земель промисловості. При цьому, цей проект отримав низку погоджень, передбачених чинним на той час законодавством.

Просить звернути увагу суду на той факт, що відповідач 30.04.2014 уклав договір купівлі-продажу з приватним підприємством «Полтавський ливарно- механічний завод», який посвідчено приватним нотаріусом Полтавського міського нотаріального округу Дяченко В.А. та зареєстровано у реєстрі за №2143. Відповідно до зазначеного договору купівлі-продажу відповідач набув право приватної власності на наступні будівлі та споруди загальною площею 3658,1 кв.м. У п. 1 вказаного договору купівлі-продажу чітко та однозначно зазначено, що вищевказані об`єкти нерухомого майна, розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , на земельній ділянці комунальної власності, із земель промисловості, площею 2,9735 га, кадастровий номер якої :06:028:0006. Саме така площа, кадастровий номер та цільове призначення земельної ділянки було визначене вищезазначеним проектом землеустрою, який після п`яти років після придбання об`єктів нерухомості відповідач ставить під сумнів.

Зауважив, що суд першої інстанції в оскаржуваній ухвалі не навів жодного обґрунтування необхідності призначення експертизи у даній справі, що суперечить правовим висновкам Верховного Суду у справі №922/2716/17 у постанові від 11.06.2018.

Послався на те, що в матеріалах справи міститься низка належних та допустимих доказів, якими визначена площа та нормативно-грошова оцінка земельної ділянки, яка використовувалась відповідачем у період з 29.11.2014 по 01.11.2016 та якими сторони обґрунтовують свої вимоги і заперечення (витяг з ДЗК №НВ-017, витяги з НГО за 2014,2015,2016 роки, договір купівлі-продажу №2143 від 30.04.2014, договір оренди від 19.10.2016 (з актом прийому-передачі земельної ділянки).

Вважає, що визначення правомірності НГО земельної ділянки кадастровий № :06:028:0006 та відповідності законодавству документації із землеустрою щодо неї не є предметом доказування у даній справі, у зв`язку з чим відсутня необхідність в спеціальних знаннях експерта та призначенні для встановлення вказаних обставин експертизи з питань землеустрою.

Від представника ОСОБА_1 - адвоката Ковток О.В. надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому вона просить останню залишити без задоволення, а оскаржувану ухвалу - без змін.

На обґрунтування відзиву послалась на те, що відповідно до ч. 4 ст. 10 ЦПК України суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Просить суд взяти до уваги, що Верховним судом у постанові від 03.12.2018 у справі № 815/927/15 сформовано правову позицію, згідно з якою витяг про розмір нормативної грошової оцінки земельної ділянки є однією з підстав визначення розміру орендної плати за користування земельною ділянкою. Отже, оформлюваний органом Держгеокадастру витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель, у якому визначено конкретний розмір такої оцінки, безпосередньо пов`язаний з колом прав та обов`язків користувача відповідної земельної ділянки.

Вважає, що безпідставним є посилання позивача на умисні спроби відповідача затягнути розгляд справи, оскільки процесуальні строки на час проведення експертизи зупиняються.

Частина третя статті 3 ЦПК України передбачає, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, лише якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Відповідно до ст. 368 ЦПК України суд апеляційної інстанції розглянув справу за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими для апеляційного провадження, з повідомленням учасників справи.

Представник Кегичівської селищної ради підтримала вимоги апеляційної скарги.

На адресу Харківського апеляційного суду від представника ОСОБА_1 - адвоката Ковток О.В. 07.05.2020 надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, яке мотивоване запровадженням карантину та неможливістю участі у розгляді справи в режимі відеоконференції з огляду на встановлення особливого режиму роботи судів.

Суд апеляційної інстанції не вбачає підстав для задоволення вказаного клопотання, оскільки відповідач та його представник не звертались до суду з клопотанням про призначення розгляду справи в режимі відеоконференції, та відповідно судом не встановлено відсутності технічної можливості його задоволення, а предметом апеляційного розгляду є питання виключно процесуального характеру.

Колегія суддів, відповідно до ст.ст. 367, 368 ЦПК України вислухала доповідь суддю-доповідача, за відсутності учасників справи, належним чином повідомлених про судове засідання, що відповідно до ст.ст. 131, 372 ЦПК України не перешкоджає розгляду справи, перевірила законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги і вважає, що скарга не підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

У статті 263 ЦПК України визначено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Вказаним вимогам ухвала суду першої інстанції відповідає.

У статті 375 ЦПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Задовольняючи клопотання відповідача, суд першої інстанції виходив з того, що з матеріалів справи вбачається, що для з`ясування обставин, необхідні спеціальні знання у іншій сфері, ніж право, сторонами відповідні висновки експертів не надано.

В клопотанні прокурора про притягнення представника відповідача до відповідальності за зловживання процесуальними правами суд вважав за необхідне відмовити, як в безпідставному.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Судом першої інстанції встановлено, що представник відповідача, адвокат Ковток О.В., в підготовчому судовому засіданні надала письмове клопотання про призначення повторної судової експертизи з питань землеустрою.

Прокурор, представник позивача заперечували проти задоволення клопотання про призначення повторної експертизи. Прокурор наполягав на притягненні представника відповідача до відповідальності за зловживання процесуальним правом.

Як вбачається з матеріалів справи, 22.06.2017 Кегичівською РДА видано Розпорядження № 219 «Про затвердження акту № 2 від 22.06.2017 комісії з визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам на території Кегичівського району, завданих громадянином ОСОБА_1 Кегичівській селищній раді Кегичівського району Харківської області».

Згідно з актом, розмір збитків, завданих відповідачем у вигляді неодержаного доходу Кегичівській селищній раді внаслідок неукладення між ним та Кегичівською селищною радою договору оренди землі у період з 29.11.2014 по 01.11.2016, складає 259 759,84 грн.

З розрахунку збитків вбачається, що в його основу покладено нормативну грошову оцінку земельної ділянки площею 2,9735 га, кадастровий номер :06:028:0006 для розміщення, експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , яка у 2014 році становила 2 622 924,35 грн, у 2015 році - 3 276 032,51 грн, у 2016 році - 4 695 034,59 грн, а також ставку орендної плати в розмірі 3,5% від нормативно-грошової оцінки за землю в період з 29.11.2014 по 01.11.2016, що встановлено засіданням комісії з визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам на території Кегичівського району, завданих громадянином ОСОБА_1 Кегичівській селищній раді Кегичівського району Харківської області, акт якої затверджено Кегичівською РДА 22.06.2017 шляхом видання Розпорядження № 219 «Про затвердження акту № 2 від 22.06.2017 комісії з визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам на території Кегичівського району, завданих громадянином ОСОБА_1 Кегичівській селищній раді Кегичівського району Харківської області».

29.01.2019 відповідачем було отримано копію заяви про зміну предмета позову, в якій прокурор, посилаючись на норми чинного законодавства та існуючу судову практику, змінює предмет позову і просить стягнути з відповідача 259 759,84 грн у якості безпідставно збережених коштів.

Як і в первісному позові, з нового розрахунку збитків вбачається, що в його основу знову покладено ту ж саму нормативну грошову оцінку земельної ділянки площею 2,9735 га. кадастровий номер :06:028:0006 для розміщення, експлуатації основних, підсобних допоміжних будівель та споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , яка у 2014 році становила 2 622 924,35 грн, у 2015 році - 3 276 032,51 грн, у 2016 році - 4 695 034,59 грн. а також ставку орендної плати в розмірі 3,5% від нормативно-грошової оцінки за землю в період з 29.11.2014 по 01.11.2016.

Відповідач вважав, що нормативна грошова оцінка спірної земельної ділянки розрахована неправильно, оскільки у даному випадку йдеться про земельну ділянку змішаного використання, тобто коли різні частини ділянки використовуються у різних цілях.

Про такі ділянки згадується, коли мова йде про оренду землі, на якій знаходиться будівля чи споруда, що використовується в промислових цілях. У цьому випадку зазвичай частина землі (під будівлею) належить до земель промислового спрямування, а інша (навколобудинкова територія) - класифікується як інші земельні ділянки.

Нормативна грошова оцінка спірної земельної ділянки була покладена в основу розрахунку суми стягнення з відповідача, а відповідач в свою чергу заперечує правильність її розрахунку.

Згідно зі статтею 189 ЦПК України завданням підготовчого провадження є, зокрема: визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів.

Відповідно до п.п. 7, 8 ч. 2 ст. 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд: з`ясовує, чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові і відзиві, а також докази, витребувані судом чи причини їх неподання; вирішує питання про призначення експертизи.

Нормами ч. 1 ст. 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

У статті 76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Предметом доказування у даній справі є обставини, якими сторони обґрунтовують свої доводи та заперечення з приводу позову, який розглядає суд, що мають юридичне значення в контексті відповідних норм матеріального права. Згідно підстав та предмету заявленого позову та заперечень відповідача, до предмету доказування по справі входять: підстави відшкодування матеріальної шкоди (збитків) внаслідок використання земельною ділянкою без правовстановлюючих документів; розмір суми стягнення, який ґрунтується на розрахунку орендної плати; розмір земельної ділянки, якою відповідач фактично користується згідно відповідних нормативів, що потребує наукових знань.

Відповідно до ст. 103 ЦПК України:

1. Суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

2. У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу.

3. При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

4. Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

5. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

6. Питання, які ставляться експерту, і його висновок щодо них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта.

Згідно з п. 7.1 ІІ Розділу Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених Наказом МЮ України від 08.10.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5) основними завданнями експертизи з питань землеустрою є:

-визначення відповідності розробленої документації із землеустрою та її затвердження вимогам земельного законодавства та іншим нормативним документам з питань землеустрою та землекористування;

-визначення відповідності зміни цільового призначення земельних ділянок та її затвердження вимогам земельного законодавства та іншим нормативним документам з питань землеустрою та землекористування;

-визначення відповідності фактичного землекористування правовстановлювальним документам, документації із землеустрою на земельні ділянки та нормативно-правовим актам;

-визначення відповідності виконаної нормативної грошової оцінки земель вимогам нормативно-правових актів.

Відповідно до ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: керує ходом судового процесу; сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Сахновщинського районного суду Харківської області від 29 березня 2019 року за клопотанням представника відповідача вже призначалася експертиза з питань землеустрою, на вирішення якої були поставлені ті самі питання, а її проведення було доручено експертам Харківського НДІ судових експертиз ім. засл. проф. Н.С. Бокаріуса (а. с. 251-254 т. 1).

Постановою Харківського апеляційного суду від 28 травня 2019 року апеляційну скаргу заступника керівника Первомайської місцевої прокуратури Харківської області було залишено без задоволення, а згадану ухвалу Сахновщинського районного суду Харківської області від 29 березня 2019 року - без змін.

При цьому суд апеляційної інстанції встановив, що для вирішення позову необхідно встановити правильність проведення нормативної грошової оцінки земельної ділянки при її змішаному використанні, тому у суду першої інстанції не було підстав для відмови у задоволенні клопотання представника відповідача, спрямованого на з`ясування обставин, які мають значення для вирішення справи (а. с. 9-12 т.2).

Призначена судом судова експертиза не була дотепер проведена у першу чергу з огляду на завантаженість експертної установи, що вбачається з листа завідувача лабораторії будівельно-технічних досліджень ОСОБА_2 від 05.09.2019 та - зі змісту поданих експертом клопотань (а. с. 20-21 т. 2).

Згідно із ч.ч. 1, 2 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Виходячи з наведеного, повторне призначення судом судової експертизи в іншій експертній установі відповідає принципу правової визначеності, який є елементом принципу верховенства права, та за відсутності доказів зловживання процесуальним правом з боку відповідача свідчить про те, що у даному випадку суд першої інстанції діяв відповідно до принципу пропорційності, з передбаченою ч.ч. 1, 2 ст. 2 ЦПК України метою забезпечення виконання основного завдання цивільного судочинства.

З урахуванням предмету та підстав заявленого позову та змісту заперечень відповідача, відповідно до зазначених норм ЦПК України та Науково-методичних рекомендацій у даному випадку призначення судової експертизи відповідає завданню підготовчого провадження та визначеному у ст. 2 ЦПК України завданню цивільного судочинства.

Колегія суддів відхиляє аргументи скарги, які належним чином не доведені та висновків суду не спростовують, а судом першої інстанції постановлено ухвалу із дотриманням вимог закону, тому суд апеляційної інстанції на підставі ч. 1 ст. 375 ЦПК України залишає без задоволення апеляційну скаргу, а оскаржувану ухвалу - без змін.

Керуючись ст.ст. 259, п. 1 ч. 1 ст. 374, ст.ст. 375, 381-384, 389-391 ЦПК України, суд апеляційної інстанції

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу заступника керівника Первомайської місцевої прокуратури Харківської області - залишити без задоволення.

Ухвалу Сахновщинського районного суду Харківської області від 04 лютого 2020 року - залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня прийняття, і оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Повний текст постанови складено 14 травня 2020 року.

Головуючий В.Б. Яцина.

Судді колегії І.В. Бурлака.

О.М. Хорошевський.