КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

Справа № 761/39354/18 Головуючий у суді першої інстанції: Фролова І.В.

Апеляційне провадження №: 22-з/824/357/2020 суддя доповідач Гаращенка Д.Р.

05 травня 2020 року м. Київ

Київський апеляційний суд. Колегія суддів судової палати в цивільних справах Київського апеляційного суду в складі:

Головуючого - судді Гаращенка Д.Р.

суддів Невідомої Т.О., Пікуль А.А.

розглянувши заяву ОСОБА_1 про виправлення арифметично цифрових неточностей в Постанові Київського апеляційного суду від 26 серпня 2019 року у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Шевченківського на районного суду м. Києва від 19 березня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення інфляційних втрат і трьох відсотків річних за прострочення виконання зобов`язання,

ВСТАНОВИЛА:

В березні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до Київського апеляційного суду з заявою про виправлення арифметично цифрових неточностей в Постанові Київського апеляційного суду від 19 березня 2019 року.

В заяві зазначив, що в Постанові є арифметично цифрові неточності, що мають суттєве значення для заявника, бо збільшують суму відшкодування з боку відповідача на його користь.

Згідно зі ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Заява про внесення виправлень розглядається протягом десяти днів після її надходження.

Ухвала про внесення виправлень надсилається всім особам, яким видавалося чи надсилалося судове рішення, що містить описки чи арифметичні помилки.

Відповідно до Постанови КМУ від 11 березня 2020 року та Законом України Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 2 квітня 2020 року (№540-IX) під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину».

Справа надійшла до Київського апеляційного суду 27 квітня 2020 року. Суддя доповідач Гаращенко Д.Р. перебував у відпустці з 21 квітня 2020 року по 30 квітня 2020 року включно. Розгляд справи відбувся в межах процесуального строку з урахуванням обмежень діючих в період карантину.

Згідно з судовою практикою Верховного Суду, в рамках справи № 369/8367/16-ц, провадження № 61-10808св18 від 14 січня 2019 року (ЄДРСРУ № 79161749), зазначено, що арифметичною вважається помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку з використанням несправної техніки.

Не є арифметичною помилкою, а отже і не може бути виправлене в порядку, передбаченому процесуальним законодавством, застосування неправильних методик підрахунку, помилкових вихідних даних для проведення арифметичних обчислень.

Суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудність.

Виходячи з позиції Верховного Суду України (ухвала Верховного Суду України у справі №6-788цс16 від 22.02.2017р.), суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Не можливо під виглядом виправлення недоліків судового рішення вносити будь-які зміни до його змісту, зокрема змінювати висновки та мотиви судового рішення.

При перевірці доводів заяви та визначених в постанові Київського апеляційного суду від 26 серпня 2019 року сум колегія суддів вважає, що арифметична помилка не була допущена.

В описової частині Постанови колегія суддів зазначила, що згідно з розрахунком зробленими колегією суддів індекс інфляції становив 24 7814,11 грн.

Сума вимог інфляційних втрат зазначена позивачем в позові 17 893, 40 грн., що є меншою сумою ніж сума розрахована колегією суддів.

Оскільки апеляційна скарга була подана тільки відповідачем ОСОБА_2 в якій апелянт зазначила про невірні розрахунки здійснені позивачем, а також просила закрити провадження у справі у зв`язку із закінченням виконавчого провадження у зв`язку з повним виконанням рішення суду, колегія суддів в межах встановлених ст. 367 ЦПК України здійснила перегляд справи за наявними в ній доказами та перевірила законність і обгрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Оскільки з боку суду першої інстанції будь яких порушень норм матеріального та процесуального права під час апеляційного розгляду колегією суддів не встановлено, то підстав для повного перегляду справи не було.

Враховуючи викладене колегія суддів вважає, що заява ОСОБА_1 є необґрунтованою з підстав викладених колегією суддів.

Керуючись ст. 269, 367, 368 ЦПК України, - колегія суддів

УХВАЛИЛА:

Заяву ОСОБА_1 про виправлення арифметично цифрових неточностей в Постанові Київського апеляційного суду від 26 серпня 2019 року у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 19 березня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення інфляційних втрат і трьох відсотків річних за прострочення виконання зобов`язання залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної з дня прийняття, та може бути оскаржена в касаційному поряду до Верховного Суду в порядку ч. 1 п. 3 ст. 389 ЦПК України.

Головуючий Гаращенко Д.Р.

Судді Пікуль А.А.

Невідома Т.О.