Єдиний унікальний номер 227/4019/19
Номер провадження 22-ц/804/1968/20

Єдиний унікальний номер 227/4019/19 Головуючий у 1 інстанції Здоровиця О.В.
Номер провадження 22-ц/804/1968/20 Доповідач Корчиста О.І.
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

07 травня 2020 року м. Бахмут

Суддя Донецького апеляційного суду Корчиста О.І., розглянувши апеляційну скаргу Добропільського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Донецької області на рішення Добропільського міськрайонного суду Донецької області від 20 березня 2020 року у цивільній справі №227/4019/19 за позовом ОСОБА_1 до Добропільського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Донецької області про визнання дій неправомірними та зобов`язання вчинити певні дії,

встановив:

Рішенням Добропільського міськрайонного суду Донецької області від 20 березня 2020 року позовні вимоги ОСОБА_1 до Добропільського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Донецької області про визнання дій неправомірними та зобов`язання вчинити певні дії, задоволено частково. Стягнуто з Добропільського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Донецької області на користь ОСОБА_1 , грошові кошти в сумі 1397,60 гривень, які належать ОСОБА_1 на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, яке видано приватним нотаріусом Маріупольського міського нотаріального округу Донецької області Бедненко С.В. 20 серпня 2019 року та зареєстровано в реєстрі за № 3738. Зобов`язано Добропільське об`єднане управління Пенсійного фонду України Донецької області видати ОСОБА_1 довідку про суму пенсії, що належала пенсіонерові ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , і залишилася недоотриманою у зв`язку з її смертю за період з 01 червня 2015 року по 31 січня 2019 року. В решті позовних вимог відмовлено.

Не погодившись з вказаним судовим рішенням, Добропільське об`єднане управління Пенсійного фонду України Донецької області подало апеляційну скаргу, яка разом з матеріалами справи надійшла до Донецького апеляційного суду.

Апеляційне провадження у справі не може бути відкрито за наступних підстав.

Відповідно до пункту 3 частини 4 статті 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

До апеляційної скарги скаржником додано клопотання про звільнення від сплати судового збору, в обґрунтування якого, зазначено, що вимога до суб`єкта владних повноважень сплатити судовий збір, як умова отримання судового захисту свої прав, прямо суперечить ст. 8,130 Конституції України, оскільки фактично перекладає на суб`єкта владних повноважень обов`язки держави Україна та порушує його право на судовий захист.

Вказане клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Спеціальним законом, який визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору, є Закон України «Про судовий збір».

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

У пункті 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз`яснено, що відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановлених законодавством порядку і розмірі.

Аналіз наведених норм свідчить про те, що єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони.

При цьому зміст статті 8 Закону України «Про судовий збір» дає підстави для висновку про те, що відповідачі у справі не є суб`єктами, на яких поширюється дія цієї правової норми, оскільки вона стосується лише позивачів.

Разом з тим інших правових підстав для звільнення заявника від сплати судового збору за подання апеляційної скарги законом не передбачено.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (Рішення ЄСПЛ у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland») від 19 червня 2001 року, пункт 59).

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункт 44; рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

Крім того, у статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади. У зв`язку із цим обставини, пов`язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення чи відстрочення від такої сплати.

Враховуючи встановлений законом обов`язок сплатити судовий збір та відсутність у Добропільського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Донецької області пільг щодо його сплати, можна зробити висновок про те, що належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справи та інтересами заявника щодо можливості звернення до суду апеляційної інстанції (за умови виконання вимог закону щодо оплати апеляційної скарги судовим збором) у цій справі дотримано.

Отже, заявлене клопотання Добропільського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Донецької області про звільнення від сплати судового збору не свідчить про наявність умов, що відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» можуть бути підставою для звільнення від сплати судового збору. Тому у задоволенні клопотання слід відмовити.

Отже, скаржнику необхідно сплатити судовий збір за подання апеляційної скарги.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Згідно частини 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року, № 3674-VI, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктом 1 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року № 3674-VI визначено, що за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою визначено ставку судового збору у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно підпункту 6 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року № 3674-VI, за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду; заяви про приєднання до апеляційної скарги на рішення суду; апеляційної скарги на судовий наказ, заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами встановлюється ставка судового збору у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» з 1 січня 2019 року встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у місячному розмірі 1921 гривень.

Таким чином, з урахуванням норм діючого законодавства, скаржнику рекомендується сплатити судовий збір за подачу апеляційної скарги у сумі: (768,40 гривень х 150 %) = 1152,60 гривень.

За наступними реквізитами:

- Дата документу

Отримувач: Маріупольське УК/м. Маріуполь/22030101

р/р UA0005051

Код ЄДРПОУ 37989721

Банк одержувач: Казначейство України (ЕАП)

Призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Донецький апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

При заповненні платіжного документа у графі «Код платника» платником судового збору юридичною особою зазначається код ЄДРПОУ, а платником фізичною особою ідентифікаційний код, а при його відсутності, у зв`язку з релігійними переконаннями, зазначаються його паспортні дані.

Відповідно до ч. 2 ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Як передбачено ч. 2 ст. 185 ЦПК України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуюче наведене, апеляційну скаргу необхідно залишити без руху та надати скаржнику строк протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали для сплати судового збору у відповідному розмірі з наданням відповідних доказів на підтвердження цього.

Відповідно до підпункту 3 пункту 12 розділу XII «Прикінцевих положень» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

Керуючись ст. 185, 357 ЦПК України,

ухвалив:

Апеляційну скаргу Добропільського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Донецької області на рішення Добропільського міськрайонного суду Донецької області від 20 березня 2020 року у цивільній справі №227/4019/19 за позовом ОСОБА_1 до Добропільського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Донецької області про визнання дій неправомірними та зобов`язання вчинити певні дії, залишити без руху.

Надати Добропільському об`єднаному управлінню Пенсійного фонду України Донецької області строк для усунення зазначених недоліків апеляційної скарги десять днів з дня вручення копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

Роз`яснити Добропільському об`єднаному управлінню Пенсійного фонду України Донецької області, що у разі не усунення недоліків апеляційної скарги у строк, встановлений судом, апеляційна скарга вважатиметься неподаною і буде повернута скаржнику.

Суддя Донецького апеляційного суду О.І. Корчиста