Справа № 362/4321/19
Провадження № 2-п/362/15/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08.05.2020 року Васильківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого - судді Кравченко Л.М.,

за участі секретаря -Яренко Н.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Василькові Київської області заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Васильківського міськрайонного суду Київської області від 12.11.2019 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу,-

в с т а н о в и в:

У провадженні Васильківського міськрайонного суду Київської області перебувала цивільна справа №362/4321/19 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу.

Заочним рішенням Васильківського міськрайонного суду Київської області від 12.11.2019 р. позов було задоволено та стягнуто ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 суму основного боргу за договорами позики від 23.12.2017 р. та 11.01.2018 р. у розмірі 5700 доларів США та 3% річних в сумі 250 доларів США, а всього - 5950 доларів США грн., що еквівалентно сумі 154878 грн. та 1548, 79 грн. судового збору.

Не погодившись з вищевказаним рішенням, відповідач 20.01.2020 р. подав заяву про перегляд заочного рішення, посилаючись на те, що про наявність даної цивільної справи він дізнався в кінці листопада 2019 р. із інформації розміщеної на сайті Васильківського міськрайонного суду Київської області, оскільки провадження в зазначеній справі було відкрито з урахуванням вимог ч. 4 ст. 19 ЦПК України у порядку спрощеного провадження, без виклику сторін за наявними в справі матеріалами. Крім того, вважає що судом не враховано певних обставин, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, надані позивачем розписки в суді являються недопустимими та неналежними доказами в справі.

При цьому, заявник просить суд поновити строк на подачу заяви про перегляд заочного рішення, який було пропущено з поважних причин.

Заявник в судове засідання не з`явився, судом повідомлявся належно, що підтверджується поштовим повідомленням про отримання судової повістки 24.01.2020 р.

Від представника позивача ОСОБА_2 адвоката Головко О.С. надійшли заперечення на заяву про перегляд заочного рішення, вважає, що пропущення строків відповідачем на подання даної заяви були зумовлені лише його особистою поведінкою, заява є необґрунтованою, спрямованою на затягування розгляду справи і перешкоджання виконання рішенню суду.

Згідно положень ч. 1 ст. 287 ЦПК України неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Враховуючи, що сторони по справі в судове засідання не з`явились, відповідно до ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає що заява про перегляд заочного рішення не підлягає до задоволення з наступних підстав.

Відповідно до вимог ст. 284ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом,що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи,якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення,має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд-якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

У результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: залишити заяву без задоволення; скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення (ч. 3, ч. 4 ст. 287 ЦПК України).

У відповідності з ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до положень ст. 19 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження. Спрощене позовне провадження призначене для розгляду: 1) малозначних справ; 2) справ, що виникають з трудових відносин; 3) справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд; 4) справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні. Умови, за яких суд має право розглядати вимоги про стягнення грошових сум у наказному провадженні, а справи - у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом. Для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, чинним процесуальним законодавством України визначено, що малозначними є, зокрема, справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За змістом ч. 9 ст. 19 ЦПК України, для цілей цього Кодексу розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб вираховується станом на 1 січня календарного року, в якому подається відповідна заява або скарга, вчиняється процесуальна дія чи ухвалюється судове рішення.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01.01.2019 р. визначений у розмірі 1921,00 грн.

Таким чином, п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить - 960500,00 грн., а справи з ціною позову менше вказаної суми можуть бути визнані судом малозначними та розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

За змістом ст. 274 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин; 3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд.

Згідно ст. 277 ЦПК України 1. Питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі. 2. У випадку, передбаченому частиною другою статті 274 цього Кодексу, за наслідками розгляду відповідного клопотання позивача суд з урахуванням конкретних обставин справи може: 1) задовольнити клопотання та визначити строк відповідачу для подання заяви із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження; або 2) відмовити в задоволенні клопотання та розглянути справу за правилами загального позовного провадження. 3. Якщо суд за результатами розгляду клопотання позивача дійде висновку про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження, він зазначає про це в ухвалі про відкриття провадження у справі. 4. Якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням. 5. Якщо відповідач не подасть у встановлений судом строк такі заперечення, він має право ініціювати перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження лише у випадку, якщо доведе, що пропустив строк з поважних причин. 6. Якщо суд вирішив розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження, але в подальшому постановив ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, розгляд справи починається зі стадії відкриття провадження у справі. У такому випадку повернення до розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження не допускається. 7. Частини друга - шоста цієї статті не застосовуються, якщо відповідно до цього Кодексу справа підлягає розгляду тільки в порядку спрощеного провадження.

Оскільки ціна позову у справі про стягнення заборгованості становить 154 878,50 грн., тобто не перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, і на такий спір не розповсюджуються положення ч. 4 ст. 274 ЦПК України, ухвалою суду про відкриття провадження у справі спір був визнаний малозначним.

Крім того, слід зазначити, що спрощене провадження, як і загальне позовне провадження спрямовані на всебічний, повний та об`єктивний розгляд справи з дослідженням всіх наданих сторонами доказів, вивченням всіх заяв сторін по суті справи, тобто спрощене провадження не є провадженням в якому розглядаються безспірні вимоги. Отже, відповідач не позбавлений можливості викласти свої доводи, аргументи, міркування, заперечення у письмових заявах по суті справи, не позбавлений можливості надавати суду свої докази на спростування вимог позивача у строки визначені судом або законом, та в повній мірі користується правами, передбаченими ЦПК України.

При винесенні заочного рішення судом досліджувались та приймались до уваги всі обставини та досліджені матеріали справи, а в заяві не приводиться доводів, не надаються докази, а також відсутні посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача, що могли б вплинути на зміст прийнятого заочного рішення.

Згідно ст. 284 ЦПК України учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Посилання боржника ОСОБА_1 про поважність пропущення строку на подачу заяви про перегляд заочного рішення є необґрунтованими, оскільки останній знав про постановлене рішення суду з листопада 2019 р., а звернувся з заявою про перегляд заочного рішення лише в січні 2020 р., тобто з пропущенням встановленого законодавством тридцятиденного строку.

Виходячи з того, що до заяви про перегляд заочного рішення не подано доказів, а також відсутні посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача які могли б вплинути на зміст заочного рішення та відсутність доказів поважності пропуску строку на подачу заяви про перегляд заочного рішення, заява ОСОБА_1 про скасування заочного рішення є необґрунтованою, а тому не підлягає задоволенню.

На підставі наведеного та керуючись ст. 284, 287, 288 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Васильківського міськрайонного суду Київської області від 12.11.2019 року у справі № 362/4321/19 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу залишити без задоволення.

Роз`яснити, що відповідно до ч. 4 ст. 287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л.М.Кравченко