Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа №711/8987/18
Провадження №2-во/711/2/20
Провадження №2-во/711/24/20
Провадження №2-во/711/25/20
У Х В А Л А

07 травня 2020 року м. Черкаси

Придніпровський районний суд м. Черкаси в складі:

головуючого - судді Позарецької С.М.

при секретарі Осадчій А.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси заяви ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про виправлення описок у судових рішеннях по цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 правонаступником якого є Черкаська міська рада, ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_1 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , третя особа: Орган опіки і піклування в особі Служби у справах дітей Черкаської міської ради про припинення частки у спільній власності, визначення та виділу в натурі, -

в с т а н о в и в:

В провадженні суду знаходилася цивільна справа за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , правонаступником якого є Черкаська міська рада, ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_1 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , третя особа: Орган опіки і піклування в особі Служби у справах дітей Черкаської міської ради, в якому просить припинити право спільної часткової власності між нею та відповідачами на житловий будинок з прибудовами та ганками, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , також виділити в натурі та визнати за ОСОБА_3 право власності на житловий будинок садибного типу літ. Б-І, Б'-І, з прибудовою б1, житловою площею 61,3 кв. м., загальною площею 95,3 кв. м, у тому числі № 4-1 коридор, загальною площею 11,3 кв. м., № 4-2 кухня, загальною площею 15,9 кв. м., № 4-3 кімната, загальною площею 12,9 кв. м., № 4-4 санвузол, загальною площею 6,8 кв. м., № 4-5 вітальня, загальною площею 21,3 кв. м., № 4-6 кімната, загальною площею 16,0 кв. м, № 4-7 кімната, загальною площею 11,1 кв. м, гараж Н, погріб З, огорожа № 2, 11, 12, 13, 14, що знаходиться на земельній ділянці, площею 0,00335 г за адресою: АДРЕСА_1 .

Крім того, за відомостями актового запису № 820 від 20.03.2018 про смерть - ОСОБА_7 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . За інформацією, наданою Другою черкаською державною нотаріальною конторою від 08.05.2019, після смерті ОСОБА_7 із заявами про прийняття спадщини ніхто із спадкоємців не зверталися, спадкова справа не заводилась. Під час підготовчого засідання 07.10.2019 ухвалою суду, занесеною до протоколу судового засідання від 07.10.2019, як правонаступника відповідача ОСОБА_7 залучено Черкаську міську раду.

Цього ж дня, 07.10.2019 відповідачами ОСОБА_2 та ОСОБА_1 подано письмову заяву про відвід судді.

Ухвалою суду від 09.10.2019 відвід судді Позарецькій С.М., який заявлено відповідачами ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , визнано необґрунтованим і відповідно до положень п. 7 ч. 1 ст. 252 ЦПК України, зупинено провадження по справі до вирішення заяви про відвід.

Ухвалою суду від 30.10.2019 у задоволенні заяви про відвід судді Позарецької С.М. відмовлено.

Ухвалою суду від 12.11.2019 поновлено провадження у цивільній справі та підготовче засідання з розгляду справи призначено на 20.11.2019.

Ухвалою суду від 20.11.2019 у задоволенні заяв ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про зупинення провадження у справі відмовлено.

Ухвалою суду від 20.11.2020 заяви від 18.10.2019 та 20.11.2019 про виправлення помилок в ухвалах суду від 09.10.2019 та 12.11.2019 задоволено частково.

Ухвалою суду від 16.12.2019 відвід судді Позарецькій С.М., який заявлено відповідачами ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , визнано необґрунтованим і відповідно до положень п. 7 ч. 1 ст. 252 ЦПК України, зупинено провадження по справі до вирішення заяви про відвід.

Ухвалою суду від 24.12.2019 у задоволенні заяви про відвід судді Позарецької С.М. відмовлено.

Ухвалою суду від 22.01.2020 поновлено провадження у цивільній справі та підготовче засідання з розгляду справи призначено на 13.02.2020.

Ухвалою суду від 13.02.2020 позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 правонаступником якого є Черкаська міська рада, ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_1 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , третя особа: Орган опіки і піклування в особі Служби у справах дітей Черкаської міської ради про припинення частки у спільній власності, визначення та виділу в натурі, залишено без розгляду на підставі п.5 ч.1 ст. 257 ЦПК України.

Ухвалою суду від 16.01.2020 задоволено частково заяву ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі суду від 30.10.2019.

Ухвалою суду від 08.04.2020 у задоволенні заяви ОСОБА_1 від 25.03.2020 про відвід судді Позарецької С.М. відмовлено.

11.12.2019 за вх. № 37847/19 відповідачами ОСОБА_2 та ОСОБА_1 до суду подано заяву про виправлення помилок, допущених в ухвалі суду від 20.11.2019 року. В обґрунтування заяви вказують, що 20.11.2019 року Придніпровським районним судом м. Черкаси була постановлена ухвала про виправлення помилок щодо ухвали від 09.10.2019 про відвід судді Позарецької С.М., в якій допущенні помилки, які мають істотний характер і вплив на зміст судового рішення (ухвали), а саме: в констатуючій частині (ст.1 останній абзац) помилково вказано: «Зазначили, що позивачка ОСОБА_3 є інвалідом третьої групи і нею сплачено в повній мірі судовий збір за позовну заяву», з таких підстав: законом не визначений порядок сплати судового збору поза межами строків встановлених для цього ЦПК України, то і грошові кошти сплачені на свій розсуд позивачем не є судовим збором. Закон однозначно зазначає що несплата судового збору у визначений строк є підставою для того щоб вважати позовну заяву неподаною та повернути її позивачеві. Грошові кошти сплачено 20.11.2019, а не в момент подачі позовної заяви (19.10.2018), як того вимагає закон (ст. 177 ч.4 ЦПК України) і в розмірі 802,80 грн., що не є одним відсотком від ціни позову. Стаття 4 ч. 2 Закону України про судовий збір встановлює суму в розмірі 1 відсоток ціни позову, а якщо сума судового збору за менша ніж 1 відсоток ціни позову то 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. А оскільки ціна позову невідома, бо в позовній заяві вона не зазначена, то і сума судового збору не може бути вирахувана, тож не може бути сплачена в повному обсязі. Таким чином, фраза щодо сплати судового збору в повному обсязі є повністю безпідставною та помилковою.

А тому, посилаючись на ст. 269 ЦПК України, просять текст (ст.2 останній абзац Ухвали від 20.11.19) «і нею сплачено в повній мірі судовий збір за подану позовну заяву» вилучити з тексту зазначеної ухвали та замінити текстом в такій редакції: «і нею не сплачено судовий збір у строки і в розмірі, як того вимагає закон (ст.177 ч. 4 ЦПК України та ст.4.ч 2 Закон України «Про судовий збір»).

Між тим, 21.02.2020 ОСОБА_1 подав до суду заяву про залишення без розгляду своєї заяви від 11.12.2019 про виправлення помилок, допущених в ухвалі суду від 20.11.2019.

Крім того, 25.02.2020 року за вх. № 5976/20 відповідачем ОСОБА_1 до суду подано заяву про виправлення помилок, допущених в ухвалі суду від 29.12.2018 року, в якій зазначено, що цього, 29 грудня 2018 року, Придніпровський районний суд м. Черкаси під головуванням судді Позарецької С.М. постановив ухвалу про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження по справі, в якій допущені помилки, що мають істинний характер і вплив на зміст судового рішення (ухвали), а також наступних рішень суду, а саме: в резолютивній частині ухвали (абзац перший) помилково вказані адреси реєстрації « ОСОБА_2 - АДРЕСА_1 адреси АДРЕСА_2 не існує. ОСОБА_4 - АДРЕСА_1 не існує. ОСОБА_5 АДРЕСА_1 - такого будинку та адреси м. Черкаси не існує.»

Тож, посилаючись на ст.269 ЦПК України, просить усунути всі зазначені вище помилки.

Крім того, цього ж 25.02.2020 за вх. № 5994/20 відповідачем ОСОБА_1 подано ще одну заяву про виправлення помилок, допущених в ухвалі суду від 13.02.2020, в якій вказано, що 13.02.2020 року Придніпровським районним судом м. Черкаси була постановлена ухвала про залишення позовної заяви ОСОБА_3 від 19.11.2017 без розгляду, в якій допущенні помилки, які мають істотний характер і вплив на зміст судового рішення (ухвали), а саме:

1. У констатуючій частині ухвали (перший абзац) помилково зазначено «...що знаходиться на земельній ділянці 0,0335 га», однак це суперечить чинній позовній заяві ОСОБА_3 , де зазначено «....,що знаходиться на земельній ділянці 0,00335 га». Така ж площа вказана і в інших документах по справі. Тож просить виправити вказану помилку в ухвалі на 0,00335 га.

2. Передостанній абзац констатуючої частині «Оскільки суд прийшов до висновку... і далі по тексту» вилучити із ухвали в повному обсязі з таких підстав: Фраза юридично нікчемна, тому що не несе ніяких правових наслідків - рішення в резолютивній частині з цього приводу відсутнє. Відповідачі по справі своєї згоди на залишення заяв без розгляду не надавали (технічний запис судового засідання від 13.02.2020 р.). За результатами розгляду заяв, на стадії підготовчого провадження, суд прийняв би інше судове рішення - наприклад, про закриття провадження або погодився з відводом судді. В будь-якому випадку судовий процес мав би істотно інший характер. Сам факт подачі позивачем заяви про залишення позовної заяви без розгляду не надає суду права не розглядати заяви відповідачів та не звільняє його від обов`язку розгляду, а також не позбавляє права відповідачів права на розгляд їх заяв.

3. ОСОБА_3 зверталась з позовом до співвласника ОСОБА_7 , а не до Черкаської міської ради, як правонаступника, оскільки на момент подачі позовної заяви вона вважала його не померлим, тому що чинних законних підтверджень його смерті не мала та і документів, що підтверджують правонаступництво теж. Суд встановив факт смерті ОСОБА_7 тільки ІНФОРМАЦІЯ_2 . Яким чином гр. ОСОБА_3 ( у жовтні 2018 р.) при подачі позовної заяви вже наперед знала, що суддя Позарецька С.М. 07.10.2019 року призначить правонаступником ОСОБА_7 (про смерть якого вона до ІНФОРМАЦІЯ_2 сама не знала) Черкаську міську раду. Тож, фразу «правонаступником якого є черкаська міська рада» видалити із першого абзацу початкової частини ухвали, оскільки ОСОБА_3 в 2018 році з позовом до Черкаської міської ради не зверталась. До того ж, в резолютивній частині ухвали (перший абзац) теж помилково вказано « ОСОБА_7 правонаступником якого є Черкаська міська Рада», так як остання не подала до суду жодних доказів, що підтверджують її правонаступництво щодо померлого ОСОБА_7 та й представник Черкаської міської ради Карман В.О., який був присутній на судовому засіданні по справі 13.02.2020 року підтвердив цей факт. Тож просить фразу «правонаступником якого є Черкаська міська рада» видалити із тексту резолютивній частині ухвали.

4. Суд помилково зазначив (абзац перший сторінка 1 констатуюча частина) « із позовом (в подальшому уточнений позов)..». А оскільки юридичний термін «уточнений» в чинному ЦПК України не застосовується і з правової точки зору є нікчемним та таким, що нічого не означає, то слово «уточнений» необхідно виключити із тексту ухвали.

5. В тексті (сторінка 2) помилково зазначено «Ухвалою суду від 12.11.2019 р. та призначено підготовче засідання «Ухвалою суду від 20.01.20 року.... призначено підготовче засідання» слова «та призначено підготовче засідання» видалити, так як підготовче засідання в судовій справі призначено ще в 2019 році і згідно ЦПК України призначається тільки один раз не пізніше 30 днів з початку провадження, а потім оголошуються тільки перерви.

6. В четвертому абзаці констатуючої частини помилково вказано «Після усунення недоліків і далі по тексту». Стверджувати це дає порівняння позовних заяв від жовтня 2018 року та від 19.11.18 року та ухвали суду від 26.10 2018 жодного недоліку згідно ухвали гр. ОСОБА_3 не усунула. Тож частину речення «після усунення недоліків» з ухвали вилучити.

7. В ході судового засідання відповідач ОСОБА_1 не заперечував проти права позивача подавати заяву про залишення позовної заяви без розгляду, бо це право визначено процесуальним законом, а не відповідачем. Зважаючи на це, речення «У підготовчому засіданні відповідач ОСОБА_1 не заперечував проти залишення позову без розгляду» виключити.

8. У першому абзаці констатуючої частини ухвали помилково не вказано дату подачі позовної заяви 19.11.2017 року речення викласти у наступній редакції: «Позивачка ОСОБА_3 звернулася у Придніпровський районній суд м. Черкаси із позовною заявою (а не з позовом) 19.11.2017 року і далі по тексту», окрім 0,0335га.

Таким чином, просить суд, посилаючись на ст. 269 ЦПК України, виправити вказані помилки в ухвалі суду.

В судове засідання заявники ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не з`явилися, будучи належним чином повідомлені про час, дату та місце розгляду справи. До початку ОСОБА_2 надала заяву від 27.02.2020, в якій просила розгляд справи проводити без її участі. ОСОБА_1 про поважність причин неявки не повідомив.

В судове засідання ОСОБА_3 та її представник адвокат Прядка В.М. не з`явилися, будучи належним чином повідомлені про час, дату та місце розгляду справи, до початку надано заяву від 28.04.2020 щодо розгляду справи без їхньої участі.

В судове засідання ОСОБА_4 не з`явилася, будучи належним чином повідомлена про час, дату та місце розгляду справи, до початку надала заяву від 27.02.2020, в якій просила проводити розгляд справи за її відсутності.

В судове засідання представник Черкаської міської ради не з`явився, будучи належним чином повідомлений про час, дату та місце розгляду справи, до початку надано заяву від 06.05.2020 щодо розгляду справи за відсутності представника.

Інші учасники справи в засідання не з`явились, будучи належним чином повідомлені про час, дату та місце розгляду справи, про причини неявки суду не повідомили.

Відповідно до положень ст. 269 ЦПК України, неявка учасників справи не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заяви ОСОБА_1 про виправлення помилок в ухвалі суду від 29.12.2018 та 13.02.2020 підлягають до часткового задоволення, а в задоволенні заяви ОСОБА_2 від 11.12.2019 слід відмовити. Крім того, слід залишити заяву ОСОБА_1 про виправлення помилок в ухвалі суду від 20.11.2019р. без розгляду.

Як вбачається з матеріалів справи, 11.12.2019 ОСОБА_1 та ОСОБА_2 подано заяву про виправлення описки в ухвалі суду від 20.11.2019 про виправлення помилок в ухвалі суду від 09.12.2019., а саме замість слів: «... позивачка ОСОБА_3 є інвалідом третьої групи і нею сплачено в повній мірі судовий збір за позовну заяву…», вказати текст (сторінка 2 останній абзац ухвали від 20.11.19) в такій редакції: «…і нею не сплачено судовий збір у строки і в розмірі, як того вимагає закон (ст.177 ч. 4 ЦПК України та ст.4.ч 2 Закон України «Про судовий збір»)».

Між тим, 21.02.2020 ОСОБА_1 подав до суду заяву про залишення без розгляду своєї заяви від 11.12.2019 про виправлення помилок, допущених в ухвалі суду від 20.11.2019.

Як визначено ч. 3 ст. 13 ЦПК України, учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до ч.9 ст. 10 ЦПК України, якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Відповідно до вимог п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Залишення заяви без розгляду - це диспозитивне право позивача, а в даному випадку, заявника, передбачене нормами ЦПК України. При цьому, суд не перевіряє підстави подання такої заяви.

Таким чином, у цьому випадку заявник ОСОБА_1 скористався таким правом, що не суперечить вимогам процесуального законодавства і не порушує прав та інтересів будь-яких осіб.

Тож, враховуючи заяву ОСОБА_1 від 21.02.2020 (т.4 а.с. 3), яку суд приймає та приходить до висновку, що заяву ОСОБА_1 від 11.12.2019 про виправлення описок в ухвалі Придніпровського районного суду м. Черкаси від 20.11.2019 слід залишити без розгляду.

Що стосується заяви ОСОБА_2 від 11.12.2019 про виправлення помилок, допущених в ухвалі суду від 20.11.2019, то суд, вивчивши викладені обставини, приходить до такого висновку.

Так, відповідно до вимог ч.ч.1 та 2 ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

При цьому, слід наголосити, що опискою або арифметичною помилкою є описка або помилка технічного характеру. Термін описка означає помилку в написаному тексті, зокрема, - через неуважність. Під опискою необхідно розуміти зроблену помилку в написанні слів (спотворення слів); спотворення (неточність): прізвища, імені й по-батькові, в зазначенні ініціалів, назві юридичних осіб, їхніх адрес тощо. Опискою слід вважати помилку, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, що мають вплив на зміст судового рішення та його виконання.

Відповідно до п.19 постанови Пленуму Верховного Суду України №14 від 18.12.2009р. «Про судове рішення у цивільній справі», вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Як вбачається із заяви від 11.12.2019 заявник ОСОБА_2 висловлює свою незгоду із зазначеними судом доводами в ухвалі від 20.11.2019 та бажає змінити саму її суть, оскільки порушене нею питання з приводу сплати судового збору при подачі позовної заяви ОСОБА_3 до суду, з`ясовувалось в засіданні.

Крім того, такий висновок суду узгоджується з позицією Верховного Суду України, викладеної у справі № 6-788цс16 від 22.02.2017, за якою суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Враховуючи вищевикладене, заява ОСОБА_2 від 11.12.2019 про виправлення описок в ухвалі Придніпровського районного суду м. Черкаси від 20.11.2019 не підлягає до задоволення.

Що стосується заяви ОСОБА_1 від 25.02.2020 (т. 4 а.с. 8) про виправлення помилок в резолютивній частині ухвали суду від 29.12.2018 стосовно адрес реєстрації місця проживання ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , то суд зазначає таке.

Заявник ОСОБА_1 в своїй заяві від 25.02.2020 вказує, що в абзаці 1 резолютивної частини ухвали суду невірно вказані адреси реєстрації відповідачів: « ОСОБА_2 « АДРЕСА_1 ..., ОСОБА_4 АДРЕСА_1 ..., ОСОБА_5 АДРЕСА_3 ».

Слід зазначити, що після надходження позовної заяви до суду, на виконання вимог ст. 187 ЦПК України, судом 20.11.2018 року було здійснено запити до відділу реєстрації місця проживання управління з питань державної реєстрації департаменту організаційного забезпечення Черкаської місткої ради для отримання відомостей про реєстрацію місця проживання відповідачів, на що 28.12.2018 отримано відповіді, за якими щодо ОСОБА_2 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 відсутня інформація. В позовній заяві зазначено, що ці особи зареєстровані за адресою: АДРЕСА_1 . Будь - які інші офіційні відомості у справі щодо місця реєстрації цих відповідачів відсутні, тож суд в ухвалі від 20.11.2018року вказав ті дані, які були йому відомі на час прийняття відповідного рішення. Під час проведення підготовчого судового засідання, відповідачкою ОСОБА_2 при встановленні особи було особисто надано паспорт, відповідно до якого вона дійсно зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_4 .

Тож, суд вважає за можливе виправити помилку в резолютивній частині суду від 29.12.2018 щодо анкетних даних відповідача ОСОБА_2 та замість слів: «…. ОСОБА_2 (рік народження та РНОКПП в матеріалах справи відсутні, місце реєстрації: АДРЕСА_1 », - вважати вірною таку редакцію: «… ОСОБА_2 (рік народження та РНОКПП в матеріалах справи відсутні, місце реєстрації: АДРЕСА_4 …».

Стосовно відповідачів ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , суду не надані будь-які підтверджуючі документи того, що вони зареєстровані за будь - якою іншою адресою, крім як: АДРЕСА_1 , а тому в цій частині заява не підлягає до задоволення.

До того ж, в ухвалі суду від 20.11.2019 з приводу цього вже було вирішено питання щодо місця реєстрації ОСОБА_2 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .

При цьому, суд звертає увагу, що лише 27.02.2020 ОСОБА_4 подала до суду власноручну заяву про розгляд справи без її участі (т.4 а.с.13), до якої додала копію свого паспорта (т.4 а.с.14), з якої вбачається, що вона з 02.07.2004 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_4 , що на час прийняття ухвали від 29.12.2018 суду відомо не було.

Суд, ще раз наголошує, що опискою або арифметичною помилкою є описка або помилка технічного характеру. Опискою слід вважати помилку, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, що мають вплив на зміст судового рішення та його виконання. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що заява ОСОБА_1 про виправлення помилок, допущених в ухвалі суду від 29.12.2018 підлягає до часткового задоволення.

Що стосується заяви ОСОБА_1 від 25.02.2020 за вх. № 5994/20 про виправлення помилок, допущених в ухвалі суду від 13.02.2020 про залишення позовної заяви ОСОБА_3 без розгляду, то ця заява підлягає до часткового задоволення з огляду на таке.

В п. 1 заяви ОСОБА_1 від 25.02.2020 (т.4 а.с 10) про виправлення помилок вказано, що у першому абзаці мотивувальної частини ухвали суду від 13.02.2020 помилково зазначено «...,що знаходиться на земельній ділянці 0,0335 га», однак це суперечить чинній позовній заяві ОСОБА_3 , де зазначено «...,що знаходиться на земельній ділянці 0,00335 га», яку просить виправити.

Як вбачається з матеріалів справи, зокрема, прохальної частини позовної заяви в редакції від 19.11.2017, домоволодіння, що було предметом розгляду справи розташоване за адресою: АДРЕСА_2 , знаходиться на земельній ділянці площею 0,00335 га.

На думку суду, п.п. 2-8 зазначених описок в заяві ОСОБА_1 від 25.02.2020, то всі вони містять фактично аналіз, критику та незгоду з боку заявника з ухвалою суду від 13.02.2020 року, деякими процесуальними діями та рішеннями суду.

Крім того, ряд з перелічених питань вже були вирішені судом під час розгляду справи, зокрема, щодо питань правонаступництва Черкаської міської ради.

Як вбачається з протоколу підготовчого засідання від 07.10.2019 судом вирішувалося питання про правонаступництво після смерті ОСОБА_7 і представником позивача адвокатом Прядка В.М. заявлено клопотання, в зв`язку з отриманою інформацією з органів РАЦС та Другої черкаської державної нотаріальної контори, про залучення як правонаступника померлого відповідача ОСОБА_7 Черкаську міську раду. Заслухавши думку учасників справи, суд своєю ухвалою, занесеною до протоколу судового засідання від 07.10.2019, залучив до участі в справі як правонаступника відповідача ОСОБА_7 Черкаську міську раду.

До того ж, ухвалою суду від 20.11.2019 у виправленні описок в цій частині ОСОБА_1 вже було відмовлено.

Як зазначалося вище, відповідно до вимог ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Опискою або арифметичною помилкою є описка або помилка технічного характеру. Термін описка означає помилку в написаному тексті, зокрема, - через неуважність. Під опискою необхідно розуміти зроблену помилку в написанні слів (спотворення слів); спотворення (неточність): прізвища, імені й по-батькові, в зазначенні ініціалів, назві юридичних осіб, їхніх адрес тощо. Опискою слід вважати помилку, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, що мають вплив на зміст судового рішення та його виконання.

Відповідно до п.19 постанови Пленуму Верховного Суду України №14 від 18.12.2009р. «Про судове рішення у цивільній справі», вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Тож, суд вважає за необхідне задовольнити заяву ОСОБА_1 від 25.05.2020 року частково, а саме, виправити описку у першому абзаці описової частини ухвали Придніпровського районного суду м. Черкаси від 13.02.2020 року, - замість слів: «…що знаходиться на земельній ділянці, площею 0,0335га за адресою: АДРЕСА_1 ...», - вважати вірною таку редакцію: «…що знаходиться на земельній ділянці, площею 0,00335га за адресою: АДРЕСА_1 », що знайшло своє підтвердження під час вирішення заяви.

В іншій частині цієї заяви необхідно відмовити, оскільки вона є безпідставною, фактично містить особисте бачення та трактування процесуальних дій і рішень суду заявником, і ті, як на думку заявника, помилки, не є такими, у розумінні ст. 269 ЦПК. До того ж, суд вкотре зауважує, що незгода учасників справи з рішеннями суду не є підставою для виправлення помилок в ньому.

На підставі викладеного та, керуючись ст.ст. 10, 259, 260, 261, 263, 269, 353, 354 ЦПК України суд, -

у х в а л и в :

У задоволенні заяви ОСОБА_2 від 11.12.2019р. про виправлення описок в ухвалі Придніпровського районного суду м. Черкаси від 20.11.2019р., - відмовити.

Залишити без розгляду заяву ОСОБА_1 від 11.12.2019р. про виправлення описок в ухвалі Придніпровського районного суду м. Черкаси від 20.11.2019р.

Заяву ОСОБА_1 від 25.02.2020р. про виправлення описок в ухвалі Придніпровського районного суду м. Черкаси від 29.12.2018р. задовольнити частково:

Виправити описку у резолютивній частині ухвали Придніпровського районного суду м. Черкаси від 29.12.2018 року, а саме, - замість слів: «… ОСОБА_2 (рік народження та РНОКПП в матеріалах справи відсутні, місце реєстрації: АДРЕСА_1 », - вважати вірною таку редакцію: «… ОСОБА_2 (рік народження та РНОКПП в матеріалах справи відсутні, місце реєстрації: АДРЕСА_4 …».

В решті заяви відмовити.

Заяву ОСОБА_1 від 25.02.2020р. про виправлення описок в ухвалі Придніпровського районного суду м. Черкаси від 13.02.2020р. задовольнити частково:

Виправити описку у першому абзаці описової частини ухвали Придніпровського районного суду м. Черкаси від 13.02.2020 року, а саме, - замість слів: «…що знаходиться на земельній ділянці, площею 0,0335га за адресою: АДРЕСА_1 ...», - вважати вірною таку редакцію: «…що знаходиться на земельній ділянці, площею 0,00335га за адресою: АДРЕСА_1 .

В решті заяви відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Придніпровський районний суд м. Черкаси протягом 15-ти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені ст. 354 цього Кодексу щодо апеляційного оскарження продовжуються на строк дії такого карантину.

Повний текст ухвали суду складено 13.05.2020.

Головуючий: С. М. Позарецька