справа №619/1280/20
провадження №2-з/619/4/20
У Х В А Л А

30 квітня 2020 року Дергачівський районний суд

Харківської області

У складі: головуючого судді - Жорняк О.М.

за участю секретаря судового засідання - Коротченко А.А.,

розглянувши заяву ОСОБА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 про забезпечення позову до подачі позовної заяви,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , 29.04.2020 до пред`явлення позову, звернувся до суду з заявою про забезпечення позову, в якій просить накласти арешт на нерухоме майно, що належить йому на праві власності , а саме: житловий будинок, що розташований за адресою: АДРЕСА_2 .

В обгрунтування заяви ОСОБА_1 посилається на те, що 01.06.2007 він придбав житловий будинок АДРЕСА_2 з надвірними спорудами. Впродовж останніх років, він здавав у найм вищевказаний житловий будинок, в якому проживали фізичні особи - орендатори, в тому числі і неповнолітній.

ІНФОРМАЦІЯ_1 2020 року до орендаторів майна звернувся невідомий чоловік ОСОБА_2 , який стверджував, що придбав його житловий будинок, але не надав ніяких належних доказів.

20.04.2020 року представник позивача з орендаторами збирався перевезти деякі речі орендатора з його будинку, який вирішував питання про зміну місця проживання. Коли вони наблизились до домоволодіння, виявилось, що замки на вхідних воротах зламані, на воротах розміщені таблиці приватної служби охорони, доступ до домоволодіння перешкоджає особа, що назвалась працівником поліції, якого викликав адвокат Шаповалова В. М. Зовнішнім оглядом виявлено, що з території домоволодіння зникло його майно. Тими ж особами здійснено перешкоди доступу до домоволодіння АДРЕСА_3 , що належить його родині. Оскільки невідомі особи відмовились надавати будь-які документи, що посвідчують їх особи вважає єдиним можливим засобом доведення викладених у позові обставин, витребування копій відповідних документів у Дергачівському відділі поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області (місцезнаходження: вул. 1-го Травня, 10, Дергачі, Харківська область, 62300), що здійснював встановлення невідомих осіб, які заволоділи його майном та законністю їх перебування в його будинку.

Оскільки позов стосується прав на нерухоме майно, за виключною територіальною підсудністю, позов підлягає розгляду у Дергачівському районному суді Харківської області, за місцезнаходженням нерухомого майна. Так як інші можливості захистити свої права, ані ж звернення до суду, заявнику не доступні, тому він змушений звернутись до суду з заявою про забезпечення позову, шляхом накладення арешту на житловий будинок АДРЕСА_2 та заборонити іншим особам вчиняти буд-які дії щодо вказаного будинку.

Дослідивши матеріали заяви, суд вважає, що заява підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Одним з механізмів забезпечення ефективного юридичного захисту є передбачений національним законодавством України інститут вжиття заходів забезпечення позову.

Відповідно до частини 1 статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Згідно з частиною 2 статті 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Загальною підставою для вжиття заходів забезпечення позову є наявність обставин, які свідчать або дозволяють достовірно припустити, що невжиття цих заходів може утруднити чи зробити неможливим виконання майбутнього рішення суду.

Отже, метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника). Зазначені обмеження встановлює суд в ухвалі, вони діють до заміни судом виду забезпечення позову або скасування заходів забезпечення позову.

Звертаючись з відповідною заявою про забезпечення позову, заявник ОСОБА_1 посилається на те, що згідно договору купівлі-продажу від 01 червня 2007 року, засвідченого державним нотаріусом Дергачівської державної нотаріальної контори Задоріною Т.В. він є власником спірного домоволодіння, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_4 і яке може бути відчужене в будь-який момент особаю, яка назвалась ОСОБА_2 , який стверджував, що він придбав цей будинок. У зв`язку із цим, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення заяви про забезпечення позову.

Як зазначено вище, представник позивача в клопотанні про забезпечення позову просить накласти арешт на житловий будинок за адресою: АДРЕСА_4 .

Підставою забезпечення позову є обґрунтоване припущення заявника, що невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Цивільний процесуальний закон не зобов`язує суд при розгляді питань про забезпечення позову перевіряти обставини, які мають значення для справи, а лише запобігає ситуації, при якій може бути утруднено чи стане неможливим виконання рішення у разі задоволення позову.

Як роз`яснено в п.п. 4, 7, 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України N 9 від 22.12.2006р.Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства, при розгляді заяв про забезпечення позову, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Згідно з ч. 6 ст. 153 ЦПК України про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 353 ЦПК України окремо від рішення суду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції щодо забезпечення позову.

Згідно з ч. 2 ст. 258 ЦПК України процедурні питання, пов`язані з рухом справи в суді першої інстанції, клопотання та заяви осіб, які беруть участь у справі, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення або закриття провадження у справі, залишення заяви без розгляду, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал.

Відповідно до п. 3 Розділу ХІІ Прикінцевих положень ЦПК України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424, цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

Згідно з п. 15.5 ч.1 Перехідних положень Розділу ХІІІ ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Враховуючи викладене, а також те, що невжиття заходів забезпечення позову може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення, суд приходить до висновку про необхідність задоволення клопотання про забезпечення позову.

Керуючись статтями 149-153, 157, 258-261, 353 ч.1 п.3, 354, п. 15.5 ч.1 Перехідних положень Розділу ХІІІ ЦПК України, суд ,-

П О С Т А Н О В И В:

Задовольнити заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову до подання позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 .

Накласти арешт на домоволодіння, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_4 , що належить на праві власності ОСОБА_1 ,РНОКПП: НОМЕР_1 , шляхом заборони відчуження.

Копію ухвали для виконання направити до Центру адміністративних послуг Дергачівського району Харківської області ( м. Дергачі, пл. Перемоги, 2-а).

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через Дергачівський районний суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги особою, яка її оскаржує, протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручені у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О. М. Жорняк