233 Справа № 233/2011/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.05.2020 м. Костянтинівка

Суддя Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області Мартиненко В. С. , розглянувши матеріали за позовною заявою ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 , до Костянтинівсько-Дружківського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Донецької області про стягнення суми пенсії, що належала спадкодавцеві, але не була ним одержана за життя,

В С Т А Н О В И Л А:

До Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області надійшла позовна заява ОСОБА_1 , в якій вона просила зобов`язати Костянтинівсько-Дружківське об`єднане управління Пенсійного фонду України Донецької області виплатити ОСОБА_1 недоотриману та невиплачену пенсію, яка є спадком померлої ОСОБА_3 . В обґрунтування вказаних вимог позивач посилалася на те, що після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина, до складу якої увійшла сума пенсії, що належала спадкодавцеві, але не була нею одержана за життя. Позивач отримала свідоцтво про право на спадщину щодо суми пенсії, яка належала спадкодавцеві, на підставі якого представнику позивача за довіреністю відповідач видав кошти в розмірі меншому, аніж сума пенсії, що належала спадкодавцеві, але не була ним одержана за життя, на час відкриття спадщини, що не відповідає вимогам, передбаченим ст.ст. 1218, 1227 ЦК України.

28.04.2020 року до суду надійшла уточнена позовна заява, в якій позивач просила стягнути з Костянтинівсько-Дружківського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Донецької області на її користь суму пенсії, яка належала спадкодавцю ОСОБА_3 , померлій ІНФОРМАЦІЯ_1 , але не була нею одержана за життя.

Проте позовна заява підлягає поверненню з таких підстав.

Згідно із п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України заява повертається у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Частинами 1-2 статті 60 ЦПК України передбачено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Пунктом 1 частини шостої статті 19 ЦПК України передбачено, що для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, та справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 274 ЦПК України у порядку спрощеного провадження розглядаються малозначні справи.

Пунктом 2 частини четвертої статті 274 ЦПК України передбачено, що в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах щодо спадкування.

Аналізуючи вказані норми права Верховний Суд у постанові від 28 січня 2020 року у справі № 233/1537/18-ц виклав правовий висновок, відповідно до якого доводи касаційної скарги про те, що представником у суді у малозначних спорах (малозначні справи) може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, а оскільки у цій справі ціна позову складає 15 633,02 грн, тому цілком законно та обґрунтовано до скарги долучено довіреність, як доказ на підтвердження повноважень представника банку, проте АТ КБ «ПриватБанк» відмовлено у доступі до правосуддя, чим грубо порушено конституційне право заявника, не заслуговують на увагу, оскільки спадкові справи не підпадають під категорію малозначних, тому не можуть бути розглянуті у порядку спрощеного провадження, а отже, представництво у судах апеляційної інстанції здійснюється виключно адвокатами, відповідно до вимог статті 131-2 Конституції України (підпункт 11 пункт 16-1 Перехідних положень Закону України «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)»).

Судом встановлено, що дана позовна заява ОСОБА_1 підписана Завгородньою Юлією Олександрівною, яка діє інтересах позивача на підставі довіреності, посвідченої 24.09.2019 р. приватним нотаріусом Торецького міського нотаріального округу Донецької області Рижковим О.О., реєстр. № 4590. Проте в Єдиному реєстрі адвокатів України відсутні відомості про те, що ОСОБА_2 є адвокатом.

Враховуючи те, що вказаний спір виник із спадкових правовідносин, в зв`язку з чим справа не є малозначною за вимогами цивільного процесуального закону, представництво в цій справі може бути здійснено лише адвокатом.

З урахуванням викладеного суд дійшов висновку про те, що позовна заява ОСОБА_1 до Костянтинівсько-Дружківського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Донецької області про стягнення суми пенсії, що належала спадкодавцеві, але не була ним одержана за життя, підписано особою, яка не має права її підписувати, в зв`язку з чим позовна заява підлягає поверненню позивачу.

Керуючись ст. ст. 19, 60, 185, 260, 261, 274, 353, п.п.15.5 розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України,-

У Х В А Л И Л А:

Позовну заяву ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 , до Костянтинівсько-Дружківського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Донецької області про стягнення суми пенсії, що належала спадкодавцеві, але не була ним одержана за життя - повернути позивачу разом з доданими до неї документами.

Роз`яснити, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Донецького апеляційного суду через Костянтинівський міськрайонний суд Донецької області протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Вказаний строк продовжується на строк дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби.

Суддя