Справа №295/9498/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.05.2020 року м. Житомир

Суддя Богунський районний суд міста Житомира Слюсарчук Н.Ф., розглянувши матеріали цивільної справи №295/9498/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про спростування недостовірної інформації, яка принижує честь, гідність та ділову репутацію,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач 24.06.2019 року звернувся до Богунського районного суду міста Житомира із позовом, в якому просив визнати недостовірною та такою, що принижує честь, гідність, ділову репутацію позивача, інформацію у вигляді публікації, що розміщена на сторінці ОСОБА_2 та на сторінці ОСОБА_3 у мережі інтернет на веб-сайті Facebook, зобов`язати відповідачів спростувати та видалити опубліковану інформацію.

Постановою Житомирського апеляційного суду від 25.11.2019 року скасовано ухвалу Богунського районного суду м. Житомира від 20.09.2019 року та направлено справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

30.01.2020 року на підставі розпорядження відповідно до Положення про автоматизовану систему документообігу суду, призначено повторний автоматизований розподіл вказаної справи на підставі ухвали суду від 28.01.2020 року про самовідвід головуючої судді Семенцової Л.М., внаслідок чого, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про спростування недостовірної інформації, яка принижує честь, гідність та ділову репутацію, передано до провадження судді ОСОБА_4

03.02.2020 року ухвалою Богунського районного суду міста Житомира дану цивільну справу №295/9498/19 було направлено за підсудністю доДрогобицького міськрайонного суду Львівської області.

08.04.2020 року постановою Житомирського апеляційного суду, ухвалу Богунський районний суд міста Житомира від 03.02.2020 року скасовано та направлено справу для продовження розгляду.

17.04.2020 року протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду відповідно до Положення про автоматизовану систему документообігу суду, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про спростування недостовірної інформації, яка принижує честь, гідність та ділову репутацію, передано для продовження розгляду судді ОСОБА_4 , яка починаючи з 13.04.2020 року по 11.05.2020 року перебувала на лікарняному.

Як визначено ч. 2 ст. 19 та п. 4 ч. 2 ст.187 ЦПК України, цивільне судочинство у порядку позовного провадження здійснюється за правилами загального та спрощеного провадження. Ці правила визначаються ухвалою суду про відкриття провадження.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 11 ЦПК України, суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціни позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Відповідно до ч. 2ст. 213 ЦПК України у разі заміни одного із суддів під час судового розгляду справа розглядається спочатку, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтею 27 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Відповідно до частини дев`ятоїстатті 28 ЦПК України позови до відповідача, місце реєстрації проживання або перебування якого невідоме, пред`являються за місцезнаходження майна відповідача чи за останнім відомим зареєстрованим його місцем проживання або перебування чи постійного його заняття (роботи).

Разом з тим, позови до кількох відповідачів, які проживають або знаходяться в різних місцях, пред`являються за місцем проживання або місцем знаходження одного з відповідача за вибором позивача ч. 15 ст. 28 ЦПК України.

На підставі ч. 6 ст. 187 ЦПК України у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

Якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу(частина дев`ятастатті 187 ЦПК України).

З матеріалів справи слідує, що ОСОБА_1 звернуся до Богунського райсуду м.Житомира з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про спростування недостовірної інформації, яка принижує честь, гідність та ділову репутацію за місцем проживання одного з відповідачів, а саме: ОСОБА_2 , зазначеним в позовній заяві проживаючим за адресою: АДРЕСА_1 .

Однак, вищевказана інформація про реєстрацію місця проживання відповідача ОСОБА_2 спростована ксерокопією паспорту та довідкою відділу з питань реєстрації місця проживання /перебування осби Подільської районної в місті Києві державної адміністрації від 27 вересня 2017 року №8195. Так. Відповідач ОСОБА_2 із 27 вересня 2017 року зареєстрований, як проживаючий в АДРЕСА_2 (а.с. 49-51).

Отже, на час звернення позивача із даним позовом до Богунського районного суду м.Житомира місце проживання жодного з відповідачів не зареєстроване в встановленому законом порядку в Богунському районі м. Житомира, а відтак справа за загальними правилами територіальної юрисдикції не підсудна Богунському районному суду м. Житомира, а альтернативна та виключна підсудність до спірних правовідносин не застосовується, що встановлено постановою Житомирського апеляційного суду від 08.04.2020 року.

З аналізу зазначених норм ЦПК вбачається, що надсилання справи за підсудністю до іншого суду можливе тільки у разі наявності інформації про зареєстроване місце проживання або перебування відповідача, яка дає можливість однозначно визначитися із підсудністю справи. Інформація про відсутність таких даних щодо реєстрації без доведення іншого (реєстрації особи за територіальною юрисдикцією суду) не дає підстав для надсилання справи за підсудністю до іншого суду.

Таким чином, суд встановивши згідно з повідомленням ВДМІ про реєстрацію місця проживання УДМС України в Житомирській області, що дані про реєстрацію відповідача ОСОБА_3 в Богунському районі м. Житомира відсутні, відповідач ОСОБА_2 зареєстрований як проживаючий в Подільському районі м. Києва, дійшов висновку, що зазначена справа не підсудна Богунському райсуду м. Житомира.

Згідно Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 року, Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006 року № 3477-1V, інститут підсудності безпосередньо пов`язаний із забезпеченням права на справедливий судовий розгляд, закріпленого у п.1 ст. 6 Конвенції. оскільки за його допомогою визначається «належний суд», тобто суд, уповноважений розглядати конкретну справу.

Відповідно до усталеної прецедентної практики Суду термін «встановленим законом» у статті 6 Конвенції спрямований на гарантування того, «що судова гілка влади у демократичному суспільстві не залежить від органів виконавчої влади, але керується законом, що приймається парламентом (рішення у справі «Занд проти Австрії» (Zand v. Austria), заява № 7360/76, доповідь Комісії від 12.10.10678 року). Суд повторює, що, як було раніше визначено, фраза «встановленого законом» поширюється не лише на правову основу самого існування «суду», але й дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність. У рішенні «Занд проти Австрії», що згадувалося раніше, Комісія висловила думку, що термін «судом, встановленим законом» у пункті 1 статті передбачає «усю організаційну структуру судів, включно з (..) питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів(..).

Зазначена правова позиція дає можливість виділити дві умови відповідності критерію «суд, встановлений законом: організаційну (організація судової системи повинна регулюватися законами у їх буквальному значенні) та юрисдикційну (суд повинен діяти у спосіб та відповідно до повноважень, передбачених законом, у межах своєї компетенції).

За приписами пункту 1 частини 1 статті 31 ЦПК України, суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Виходячи з аналізу положень ЦПК України, Конвенції про захист прав і основоположних свобод, прецедентної практики ЄСПЛ, суд приходить до висновку про необхідність направлення означеної справи для розгляду по суті за підсудністю до суду, якому ця справа територіально підсудна, в силу вимог ст.31 ЦПК України, зокрема доПодільського районного суду м. Києва, оскільки Богунський райсуд м.Житомира не є судом, повноважним згідно закону на розгляд даної справи, а позивач скористався своїм правом пред`явлення позову за місцем проживання відповідача ОСОБА_2 у відповідності до ч. 15 ст. 28 УПК України.

Відповідно до ст.32 ЦПК України спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 27, 28, 31, 32, 187, 258, 260, 353, 354 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Цивільну справу №295/9498/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про спростування недостовірної інформації, яка принижує честь, гідність та ділову репутацію, надіслати за підсудністю доПодільського районного суду м. Києва.

Передача справи на розгляд іншого суду за встановленою ЦПК України підсудністю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої статті 31 ЦПК України, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

На ухвалу може бути подано апеляційну скаргу до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Богунський районний суд м. Житомира протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя: Н. Ф. Слюсарчук