Справа №949/197/20
У Х В А Л А

22 квітня 2020 року суддя Дубровицького районного суду Рівненської області Сидоренко З.С., розглянувши матеріали позову Акціонерного товариства Комерційного банку "ПриватБанк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

в с т а н о в и в:

Позивач Акціонерне товариство Комерційний банк "ПриватБанк" звернувся в суд з позовом до відповідача ОСОБА_1 та просить стягнути з останнього заборгованість у розмірі 12946,30 грн. за кредитним договором №б/н від 18.10.2011 року та судові витрати у розмірі 2102 грн.

Згідно з ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати ст.ст. 175 - 177 ЦПК України, а також вимогам ст. 95 цього Кодексу.

При вирішенні питання про прийняття позовної заяви та відкриття провадження у справі, було встановлено, що позовну заяву було подано без додержання вимог п. 5 ч. 3 ст. 175, ч. 5 ст. 177 та ст. 95 ЦПК України.

Так, позивачем у позовній заяві зазначено, що відповідачем 18.10.2011 року було отримано кредит у розмірі 5000 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок.

Однак долучена до матеріалів позовної заяви копія анкети-заяви на отримання кредиту не містить запису про вказаний вище розмір кредитного ліміту, який відповідач виявив бажання отримати, зважаючи на те, що така анкета-заява має підтверджувати вказану позивачем обставину відносно кредитного ліміту на який позивач посилається у позовній заяві.

При цьому, позивач не зазначив у позові та не долучив доказів, які б вказували на отримання вказаних кредитних коштів відповідачем, використання їх, погашення, тощо, а саме до матеріалів справи не долучено виписку по рахунку.

Крім того, позивачем не було зазначено у позові строку дії карти, не вказав періоду за який виникла заборгованість.

До того ж, з наданого позивачем розрахунку заборгованості, який складається з окремих шести аркушів, що є незрозумілими для сприйняття та вивчення, частина аркушів викладена надмірно дрібним шрифтом, неможливо встановити дату виникнення заборгованості, період прострочення, період нарахування відсотків, ставку, за якої нараховані відсотки, суму, на яку нараховано відсотки, період нарахування пені, нарахування відсотків згідно ст. 625 ЦК України та перевірити правильність здійсненого позивачем розрахунку.

Суд також звернув увагу позивача на те, що з долученого до позову розрахунку заборгованості неможливо встановити ким він виконаний та підписаний. Так, частина доданого розрахунку заборгованості за кредитним договором не підписана взагалі, а частина підписана невідомою особою, оскільки не зазначене прізвище, ім`я та по батькові особи, яка його підписала, її посада та відсутній відтиск печатки банку.

Окрім того, при подачі позовної заяви до суду, позивачем не в повному обсязі дотримано вимоги ст. 95 ЦПК України, а саме: долучені до позовної заяви такі письмові докази як витяг з Умов та правил надання банківських послуг та копії документів для вручення відповідачу не засвідчені належним чином.

Зважаючи на встановлені судом недоліки, ухвалою від 21 лютого 2020 року позивачу надано п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення таких недоліків.

17 квітня 2020 року, у встановлені строки, на адресу суду надійшла заява позивача на виконання ухвали суду про залишення позовної заяви без руху з доданими до неї документами, а саме: довідкою про видачу кредитних карт, довідкою про зміну умов кредитування та обслуговування кредитної карти та випискою по особовому рахунку відповідача, витяг з Умов та правил надання банківських послуг в Приватбанку та розрахунок заборгованості.

При цьому, у вищевказаній заяві позивачем надано наступні пояснення.

Так, позивач зазначив, що відповідачу було оформлено кредитну карту "Універсальна, 55 днів пільгового періоду", яка в подальшому була переоформлена на кредитну карту "Універсальна GOLD". При цьому позивачем розписано тарифи обслуговування вказаних кредитних карт.

Також позивач вказав, що відповідно до технології банку, розрахунок заборгованості за договорами формуються шляхом складання їх через програмний комплекс Банку. Розрахунок заборгованості доданий до позовної заяви містить відомості щодо розміру відсоткової ставки, розміру нарахованих відсотків, пені, суми коштів, які надходили в рахунок погашення заборгованості, суму використаних кредитних коштів, періоду нарахування, відомості щодо розміру простроченого зобов`язання, тощо.

Аналізуючи в цілому заяву позивача про усунення недоліків позовної заяви, поданої на виконання ухвали суду від 21 лютого 2020 року слід зазначити наступне.

Статтею 183 ЦПК України чітко визначено загальні вимоги до форми та змісту будь-якої письмової заяви, з якої вбачається, що вказаний перелік не передбачає надання будь-якого роду пояснень з того чи іншого питання.

Згідно ч. 1 ст. 175 ЦПК України вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування позивач викладає саме у позовній заяві.

Зі змісту ч. 3 ст. 175 ЦПК України вбачається, що виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги мають міститися у позовній заяві із зазначенням доказів, що підтверджують вказані обставини.

Отже, як висновок, слід зазначити, що позивач, обґрунтовуючи свої позовні вимоги у заяві про усунення недоліків позовної заяви, всупереч вимогам Закону, недотримався вимог щодо змісту такої письмової заяви, як того вимагає ЦПК України.

При цьому, позовна заява залишається документом, який так і не містить вимоги п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України.

Як зазначено вище, одним із недоліків позовної заяви є те, що долучена копія анкети-заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у ПриватБанку не містить запису про вказаний позивачем у позовній заяві розмір кредитного ліміту, який відповідач виявив бажання отримати, зважаючи на те, що така анкета-заява має підтверджувати вказану позивачем обставину відносно кредитного ліміту на який позивач посилається у позовній заяві.

Отже, представлена позивачем анкета-заява про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг в Приватбанку від 18.10.2011 року, хоча і підписана відповідачем, однак не містить ознак узгодження в письмовій формі всіх істотних умов договору, про які вказує позивач, а саме умов щодо розміру кредиту і такий недолік позивачем не усунутий.

Позивачем, на виконання вимог ухвали суду про усунення недоліків позовної заяви та для підтвердження отримання кредитних коштів, нарахування та погашення складових заборгованості надано виписку по особовому рахунку.

Згідно ст. 9 Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні", підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи. Первинні та зведені облікові документи можуть бути складені у паперовій або в електронній формі та повинні мати такі обов`язкові реквізити: назву документа (форми); дату складання; назву підприємства, від імені якого складено документ; зміст та обсяг господарської операції, одиницю виміру господарської операції; посади осіб, відповідальних за здійснення господарської операції і правильність її оформлення; особистий підпис або інші дані, що дають змогу ідентифікувати особу, яка брала участь у здійсненні господарської операції.

Згідно Положення про організацію бухгалтерського обліку, бухгалтерського контролю під час здійснення операційної діяльності в банках України, затвердженої постановою правління Національного банку України від 04.07.2018 року №75, операції, які здійснює банк, мають бути належним чином задокументовані. Підставою для бухгалтерського обліку операцій банку є первинні документи.

Первинні документи складаються на бланках форм, затверджених відповідно до законодавства України. Документування операцій може здійснюватися з використанням бланків, виготовлених банком самостійно, які повинні містити обов`язкові реквізити чи реквізити форм, затверджених відповідно до законодавства України.

Первинні та зведені облікові документи в паперовій/електронній формі повинні мати такі обов`язкові реквізити:

1) назву документа (форми);

2) дату складання;

3) найменування банку, від імені якого складений документ;

4) зміст та обсяг операції (підстави для її здійснення) та одиницю її виміру;

5) посади осіб, відповідальних за здійснення операції та правильність її оформлення;

6) особистий підпис або інші дані, що дають змогу ідентифікувати особу, яка брала участь у здійсненні операції.

Банк має право самостійно визначати інші додаткові реквізити первинних документів у паперовій/електронній формі.

Первинні документи, які не містять обов`язкових реквізитів, є недійсними і не можуть бути підставою для бухгалтерського обліку.

Банківська виписка має статус первинного документу, що підтверджено Переліком типових документів, що створюються під час діяльності державних органів та органів місцевого самоврядування, інших установ, підприємств та організацій, із зазначенням строків зберігання документів, затвердженого наказом Мін`юсту від 12.04.2012 р. №578/5, згідно якого до первинних документів, які фіксують факт виконання госоперації та служать підставою для записів у регістрах бухобліку і в податкових документах, віднесені:касові, банківські документи; повідомлення банків; виписки банків; корінці квитанцій і касових чекових книжок.

Отже, аналізуючи вищевказані вимоги до первинних документів, у даному випадку до банківської виписки по особовому рахунку, яка додана позивачем, слід зазначити, що така не містить обов`язкових реквізитів, які в обов`язковому порядку мають міститися у такого роду документах.

До того ж, із вказаної виписки вбачається, що остання видана за період з 01.01.1999 року по 07.04.2020 року, при тому, що у позовній заяві зазначено дату отримання кредиту 18.10.2011 року.

Так, ще однією із підстав для залишення позовної заяви без руху послугувало те, що наданий позивачем доказ наявності заборгованості у відповідача, а саме розрахунок заборгованості, є незрозумілим суду для сприйняття та вивчення, зважаючи на те, що розрахунок сум, що підлягають стягненню має бути обґрунтованим, а також таким, який не містить засвідчення підписом посадової особи та відтиском печатки банку.

А тому, наданий позивачем розрахунок заборгованості за кредитом, що доданий як до позовної заяви, так і до заяви про усунення недоліків, без наявності вказаних вище реквізитів, є лише відображенням односторонніх необґрунтованих арифметичних розрахунків позивача, що не може слугувати доказом безспірності розміру грошових вимог позивача до відповідача.

Таким чином, у вказаний вище термін недоліки, зазначені в ухвалі від 21 лютого 2020 року позивачем не усунуто.

Частиною 3 ст.185 ЦПК України передбачено, що якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст.ст. 185, 352, 354 ЦПК України,

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву Акціонерного товариства Комерційного банку "ПриватБанк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості вважати неподаною та разом з доданими до неї документами повернути позивачеві.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Рівненського апеляційного суду.

У відповідності до п.п. 15.5) п.п. 15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Суддя: підпис.

Виготовлено з автоматизованої системи документообігу суду.

Голова Дубровицького

районного суду: З.С.Сидоренко