Справа № 305/283/20
Провадження по справі №2/305/353/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.05.2020 Рахівський районний суд Закарпатської області

у складі: головуючої - судді Бліщ О.Б.

секретаря судових засідань - Вербещука В.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку спрощеного позовного провадження в залі суду в місті Рахів цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, - ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Позовні вимоги мотивує тим, що з відповідачем по справі позивачка зареєструвала шлюб 21 травня 2000 року, у виконкомі Водицької сільської ради Рахівського району Закарпатської області, за актовим записом № 7. За час спільного проживання у шлюбі у сторін народилася одна дитина, яка на день подачі заяви про розірвання шлюбу є повнолітньою. З відповідачем по справі проживають окремо одне від одного з весни 2003 року. Причинами розірвання шлюбу зазначає те, що сімейне життя між ними не склалося, оскільки у них різні характери та погляди на сімейне життя, чоловік не поважав її як дружину, постійно грав у ігрові апарати, не надавав належного виховання дитині та не забезпечував сім`ю матеріально. На ґрунті цього у них у сім`ї виникали постійні сварки та непорозуміння, вони постійно ображали та принижували одне одного. Чоловік виправити свою поведінку не бажав. У зв`язку наведеним вони втратили почуття любові та поваги одне до одного. Зазначає, що на час подачі позовної заяви до суду вони проживають окремо, не ведуть спільного господарства, не мають спільного бюджету та не проживають разом як сім`я, у зв`язку з чим сімейні зв`язки між ними фактично втрачені. На сьогодні вона проживає у фактичному шлюбі з іншим чоловіком, з яким має намір узаконити відносини. У зв`язку з наведеним просить шлюб із ОСОБА_2 розірвати, після розірвання шлюбу залишити їй прізвище ОСОБА_3 .

Позивачка, ОСОБА_1 , у судове засідання не з`явилася, однак у позовній заяві та у заяві від 25.02.2020 року, просила дану справу розглянути без її участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить такі задовольнити.

Відповідач, ОСОБА_2 , у судове засідання не з`явився, натомість подав суду заяву, у якій просив проводити розгляд справи за його відсутності, оскільки він повністю визнає позовні вимоги та просить такі задовольнити.

Вивчивши матеріали справи, дослідивши надані докази, суд дійшов до наступного висновку.

Сторони зареєстрували шлюб 21 травня 2000 року, у виконкомі Водицької сільської ради Рахівського району Закарпатської області, за актовим записом № 7 (свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_1 ).

Судом встановлено, що сторони фактично припинили спільне проживання і сімейне життя з поважної причини. З весни 2003 року спільно не проживають та не підтримують сімейних відносин.

Так, згідно зі ст. 24 Сімейного кодексу України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст. 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя (ст. 110 СК України).

Оскільки позивачка наполягає на розірванні шлюбу, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим.

Відповідно до ч. 2 ст. 104, ч. 3 ст. 105 Сімейного кодексу України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання, за позовом одного з подружжя, на підставі рішення суду.

Відповідно до ч. 3 ст. 109 СК України передбачено, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їхні особисті та майнові права, а також права їхніх дітей.

Відповідно до ст. 112 Сімейного Кодексу України, суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність неповнолітніх дітей та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.

Окрім наведеного, положеннями п. 10 Постанови Пленуму Верховного суду України №11 від 21.12.2007 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» регламентовано, що «проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.

З`ясувавши фактичні взаємини подружжя, дійсні причини припинення сімейних стосунків, суд вважає, що позов обґрунтований і підлягає задоволенню, відповідно до ст. 112 СК України, оскільки встановлено, що причина розпаду подружніх відносин між сторонами є справжньою, глибинною. Шлюб між сторонами носить формальний характер, їх подальше спільне життя і збереження шлюбу суперечить інтересам позивачки, яка наполягає на розірванні шлюбу, тому шлюб між сторонами слід розірвати.

Згідно з ч. 2 ст. 114 Сімейного кодексу України, у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Згідно з ч. 3 ст. 115 Сімейного кодексу України, документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Відповідно до ч. 1 ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Позивачка ОСОБА_1 , відповідно до свідоцтва про шлюб, прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу не змінювала та висловила бажання після розірвання шлюбу залишити їй прізвище ОСОБА_3 , тому після розірвання шлюбу їй слід залишити вказане прізвище.

В силу вимог ст. 115 Сімейного Кодексу України, рішення суду про розірвання шлюбу, після набрання ним законної сили надсилається судом до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення, для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб. Таким чином, копію рішення суду, після набрання ним законної сили, слід надіслати до Рахівського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ), для виконання.

Питання про розподіл судових витрат сторонами не ставилося.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 76-81, 89, 141, 263-265, 273, 354, 355, п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , що був зареєстрований 21 травня 2000 року виконкомом Водицької сільської ради Рахівського району Закарпатської області за №7, розірвати.

Після розірвання шлюбу залишити позивачці прізвище ОСОБА_3 .

Судові витрати залишити за позивачкою ОСОБА_1 .

Копію рішення суду, після набрання ним законної сили, надіслати до Рахівського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ), для виконання.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду або через Рахівський районний суд, Закарпатської області.

Роз`яснити сторонам по справі, що відповідно до вимог пункту 2 Розділу ХІІ «Прикінцеві положення» ЦПК України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

Головуюча: Бліщ О.Б.