печерський районний суд міста києва
Справа № 761/6662/20-ц
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 травня 2020 року суддя Печерського районного суду м. Києва Матійчук Г.О. розглянувши заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Мазарчук Наталії Володимирівни, третя особа - ОСОБА_5 , про скасування рішень про державну реєстрацію права власності на об`єкти нерухомого майна,-

В С Т А Н О В И В:

У квітні 2020 року з Шевченківського районного суду м. Києва за підсудністю надійшла вказана цивільна справа.

Ухвалою суду від 04.05.2020 року справа прийнята до провадження та призначена до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Одночасно із поданням позову, позивачами порушено питання про забезпечення позову шляхом накладення арешту на об`єкти нерухомого майна - квартири НОМЕР_1, НОМЕР_2 , НОМЕР_3 , НОМЕР_4, НОМЕР_5 в АДРЕСА_9 , що належать ОСОБА_4 (відповідач-1).

В обґрунтування заяви позивачі зазначили, що предметом позову є скасування рішень про державну реєстрацію прав власності відповідача-1 на вказані об`єкти нерухомості, в зв`язку з порушенням останньою державних будівельних норм та ЗУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» про поділі однієї квартири на шість окремих об`єктів, порушивши при цьому їх (позивачів) права, як власників суміжних квартир.

Враховуючи, що право власності на спірні об`єкти нерухомості (крім об`єкта 160/5) зареєстровані за відповідачем ОСОБА_4 , остання може в будь-який момент відчужити їх на користь третіх осіб. Отже вони звернулись до суду із даною заявою (в т.ч.) з метою убезпечити потенційних покупців від купівлі нерухомого майна, що утворено з порушенням норм діючого законодавства.

Суд розглянувши заяву про забезпечення позову, згідно ч. 1 ст. 153 ЦПК України, без повідомлення учасників справи, дійшов наступного висновку.

Так, відповідно до ст. 149 ч. 2 ЦПК України, забезпечення позову допускається на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Згідно ст. 150 ч. 1 п. 1 ЦПК України, позов забезпечується накладенням арешту на майно або грошові кошти, що належать відповідачеві і знаходяться у нього або в інших осіб.

Предметом заявленого позову є скасування рішень про державну реєстрацію права власності на квартири НОМЕР_1, НОМЕР_2 , НОМЕР_3 , НОМЕР_4 , НОМЕР_5 , НОМЕР_6 в АДРЕСА_9 , за ОСОБА_4 .

Згідно з п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» № 9 від 22 грудня 2006 року розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Дослідивши матеріали справи, заяву про забезпечення позову, судом не встановлено, що станом на день подання позову та заяви про забезпечення позову існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, та в чому ця загроза полягає, позивачами не зазначено, яким чином може сприяти виконанню рішення суду вказаний ними захід забезпечення позову, ними не обґрунтовано відповідність виду забезпечення позову позовним вимогам.

Суд також відмічає, що позивачі не заявили вимогу про накладення арешту на квартиру №160 / 5 , яка також є предметом спору.

Крім того, заява про забезпечення позову в порушення п.6 ч.1 ст.151 ЦПК України не містить пропозиції позивачів, щодо зустрічного забезпечення. Зауваження останніх про відсутність необхідності в зустрічному забезпеченні, не спроможна з огляду на те, що зустрічне забезпечення це свого роду гарантія відшкодування можливих для відповідача збитків, і покликана забезпечити баланс сторін і нейтралізувати можливі негативні наслідки, які можуть виникнути в результаті застосування судом забезпечувальних заходів.

Таким чином, на відміну від забезпечення позову, метою якого є захист інтересів позивача, зустрічне забезпечення направлено на захист інтересів відповідача, як рівноправного учасника справи (ст. 12 ЦПК України). При обох видах забезпечення, до ухвалення судом рішення, між сторонами зберігається статус кво.

Таким чином, заявляючи вимогу про забезпечення позову, без відповідної пропозиції щодо зустрічного забезпечення, позивачі намагаються поставити відповідача у завідомо невигідну процесуальну позицію, що не може бути допущене судом.

На підставі наведеного суд дійшов висновку про відмову у задоволені клопотання.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 149-153 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Мазарчук Наталії Володимирівни, третя особа - ОСОБА_5 , про скасування рішень про державну реєстрацію права власності на об`єкти нерухомого майна - відмовити.

Ухвала суду може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Апеляційні скарги подаються учасниками справи до Київського апеляційного суду або через Печерський районний суд м. Києва.

Суддя Матійчук Г.О.