справа № 198/227/20
провадження № 2/0198/161/20
У х в а л а

про залишення позову без руху

12 травня 2020 року суддя Юр`ївського районного суду Дніпропетровської області Маренич С.О., ознайомившись з позовною заявою заступника керівника Павлоградської місцевої прокуратури Дніпропетровської області в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області до Юр`ївської районної державної адміністрації Дніпропетровської області, ОСОБА_1 про скасування державної реєстрації права оренди земельної ділянки, визнання договору оренди земельної ділянки недійсним, витребування майна з незаконного володіння,

В С Т А Н О В И В:

Заступник керівника Павлоградської місцевої прокуратури Дніпропетровської області звернувся до суду з позовом в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області про скасування державної реєстрації права оренди земельної ділянки, визнання договору оренди земельної ділянки недійсним, витребування майна з незаконного володіння, згідно якого просив скасувати запис державного реєстратора виконавчого комітету Васильківської селищної ради Васильківського району Дніпропетровської області Побережного С.Є. № 31684534 від 23.05.2019 року про державну реєстрацію права оренди земельної ділянки з кадастровим номером :01:002:0626, визнати недійсним договір оренди земельної ділянки з кадастровим номером :01:002:0626, укладений 15.11.2011 року між Юр`ївською райдержадміністрацією та ОСОБА_1 , зобов`язавши ОСОБА_1 повернути державі земельну ділянку з кадастровим номером НОМЕР_1 :01:002:0626, розташовану на території Новоіванівської сільської ради Юр`ївського району Дніпропетровської області.

Вивчивши позовну заяву та додані до неї документи, приходжу до висновку, що зазначену позовну заяву слід залишити без руху, як таку, що не відповідає вимогам статей 175, 177 ЦПК України з наступних підстав:

- відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження.

Так, однією з вимог заявлених в позові є скасування запису державного реєстратора виконавчого комітету Васильківської селищної ради Васильківського району Дніпропетровської області Побережного С.Є. № 31684534 від 23.05.2019 року про державну реєстрацію права оренди земельної ділянки з кадастровим номером :01:002:0626.

Разом з тим, заявляючи вказану вимогу прокурором в позові державного реєстратора Побережного С.Є. , або взагалі виконавчий комітет Васильківської селищної ради Васильківського району Дніпропетровської області, як суб`єкта державної реєстрації прав, не зазначено в якості учасника справи, хоча можливе рішення в даній справі може вплинути на права та обов`язки останнього (останніх) щодо однієї зі сторін по справі. Відтак, суб`єкт державної реєстрації прав, рішення якого прокурор просить скасувати, має бути зазначеним в позові в якості третьої особи по справі на стороні відповідачів, що не заявляє самостійних вимог, враховуючи, що вказана вимога є похідною від спору щодо майна у вигляді земельної ділянки.

Відповідно до п.3 ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову , якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Однією з ряду вимог, що заявлена прокурором є і витребування майна з незаконного володіння, шляхом зобов`язання відповідачки ОСОБА_1 повернути державі земельну ділянку з кадастровим номером :01:002:0626 яка , в свою чергу, є позовною вимогою майнового характеру.

Відповідно до п.2 ч.1 ст. 176 ЦПК України у позовах про витребування майна ціна позову визначається вартістю майна.

Між тим, на порушення вказаних вимог ціна позову в позовній заяві взагалі не зазначена.

Відтак, в позовній заяві слід вказати ціну позову щодо вимог майнового характеру, визначену станом на час звернення до суду з позовною заявою.

Окрім того, вимогу майнового характеру слід оплатити судовим збором, відповідно до пп.1 п.1 ч.2 ст.4 Закону України »Про судовий збір» за ставкою 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, про що надати суду відповідну квитанцію про сплату (доплату) такого.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України особа, що звертається до суду зобов`язана додати до позовної заяви всі наявні в неї докази, що підтверджують обставини, на яких грунтуються позовні вимоги .

Відповідно до ч.5 ст. 95 ЦПК України учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом, із зазначенням дати такого засвідчення.

Між тим, долучені до позовної заяви копії письмових доказів, в порушення вимог ч.5 ст. 95 ЦПК України, посвідчені особою ( прокурор В.Ємельянов), яка не є суб`єктом звернення ( прокурором, який подав позов), не є позивачем, не є представником позивача чи суб`єкта звернення, принаймні жодних документів на підтвердження таких повноважень не надано, тому дана особа не є учасником справи в розумінні вимог ч. 4, ч.5 ст. 95, ст. 62 ЦПК України, якими передбачено, що копії письмових доказів, що подаються суду, повинні бути засвідчені учасником справи.

Відтак, копії письмових доказів мають бути посвідчені безпосередньо суб`єктом звернення до суду.

Відповідно до абзацу 1 та 2 частини 3 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» передбачено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини.

Аналіз ч.3 ст. 23 Закону «Про прокуратуру» дає підстави стверджувати, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках:

- якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження;

- у разі відсутності такого органу.

Перший «виключний випадок» передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий відсутність такого органу. Однак, підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно різняться.

У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює його неналежно.

«Нездійснення захисту» має прояв в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

«Здійснення захисту неналежним чином» має прояв в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, яка проте є неналежною.

«Неналежність» захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який, серед іншого, охоплює досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

ВС звертає увагу, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює у судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести , а суд перевірити причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави (аналогічну правову позицію викладено, зокрема у постановах ВС від 25.04.2018 у справі № 806/1000/17 та від 20.09.2018 у справі № 924/1237/17, від 23.10.2018 у справі № 906/240/18, від 01.11.2018 у справі № 910/18770/17, від 05.11.2018 у справі № 910/4345/18, від 24.10.2019 року у справі № 810/3165/18).

Сам лише факт відсутності звернення суб`єкта владних повноважень із позовом до суду, не може свідчити про свідоме зволікання уповноваженого органу щодо захисту своїх прав та інтересів.

Така практика ВС зумовлена необхідністю забезпечення гарантованого принципу рівності сторін у судовому процесі. Європейський суд з прав людини неодноразово звертав увагу на участь прокурора в суді на боці однієї зі сторін як обставину, що може впливати на дотримання принципу рівності сторін. Оскільки прокурор або посадова особа з аналогічними функціями, пропонуючи задовольнити або відхилити … скаргу, стає противником або союзником сторін у справі, його участь може викликати в однієї зі сторін відчуття нерівності (рішення від 31.03.2005у справі «F.W. v. France», п.27).

ВС відзначає, що така практика не є намаганням обмежити функції прокуратури сферою переслідування осіб, винних у скоєнні кримінальних правопорушень, а є лише наслідком системного тлумачення положень законодавства, якими встановлена необхідність підтвердження судом підстав для представництва прокуратурою інтересів держави, оскільки право прокуратури на звернення до суду в інтересах уповноваженого суб`єкта, не може презюмуватися, як безспірне.

З викладених в позовній заяві обставин незрозуміло чи розглянуло Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області отримане від прокурора повідомлення про наявність підстав для представництва інтересів держави та яке рішення прийняло за результатами розгляду ( надали відповідь на повідомлення, вважаючи, що права та інтереси не порушено, або повідомили прокуратуру , що самостійно звернуться до суду за захистом своїх прав, або вказаний орган проігнорував звернення прокурора).

Прокурор не надав жодного доказу, який би підтверджував, що Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області неспроможне з об`єктивних причин самостійно звернутися з позовом до суду та не навів з приводу даного жодних обставин. У випадку посилання на невиконання обов`язку захисту інтересів держави в частині порушення її інтересів, прокурор повинен надати відповідні докази при цьому як зазначалося вище сам лише факт відсутності звернення суб`єкта владних повноважень із позовом до суду, не може свідчити про свідоме зволікання уповноваженого органу щодо захисту своїх прав та інтересів.

З огляду на дане в позовній заяві слід викласти дані обставини на підтвердження яких зазначити відповідні докази.

Крім того, відповідно до п.10 ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема, підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав. Таке підтвердження має бути викладено безпосередньо позивачем у письмовій заяві та ним підписане, однак матеріали додані до позову такого підтвердження з боку позивача не містять.

В порушення вимог ч.7 ст. 177, ч.ч. 3-5 ст.56, ст. 58, ст. 62 ЦПК України, до позовної заяви не долучено документів на підтвердження повноважень заступника керівника Павлоградської місцевої прокуратури як самостійного суб`єкта звернення до суду з цивільним позовом (відсутній наказ про призначення на посаду, тощо).

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог викладених у статтях 175, 177 ЦПК України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи наявність у позовній заяві зазначених вище недоліків, суд дійшов висновку про те, що її слід залишити без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву заступника керівника Павлоградської місцевої прокуратури Дніпропетровської області в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області до Юр`ївської районної державної адміністрації Дніпропетровської області, ОСОБА_1 про скасування державної реєстрації права оренди земельної ділянки, визнання договору оренди земельної ділянки недійсним, витребування майна з незаконного володіння - залишити без руху, повідомивши про необхідність усунути вищенаведені в мотивувальній частині ухвали недоліки позову у строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі якщо недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, не будуть усунені, заява вважається неподаною і повертається особі, що її подала.

Копію ухвали надіслати заступнику керівника Павлоградської місцевої прокуратури Дніпропетровської області.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала складена та підписана суддею 12 травня 2020 року.

Суддя С. О. Маренич