ЧЕРВОНОАРМІЙСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 292/361/20
Номер провадження 2/292/147/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М УК Р А Ї Н И

08 травня 2020 року смт.Пулини

Червоноармійського районного суду Житомирської області

Суддя- Гуц О.В.

секретар судового засідання Риданова Г.В.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у смт. Пулини цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом.

В С Т А Н О В И В :

У березні 2020 року ОСОБА_1 звернулася до суду із зазначеним позовом до Пулинської селищної ради Пулинського району Житомирської області, мотивуючи його тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько - ОСОБА_3 , актовий запис про смерть № 18. Місцем відкриття спадщини є смт.Пулини Пулинського району Житомирської області. До складу спадщини входить житловий будинок з господарськими будівлями і спорудами, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

Вона є спадкоємцем першої черги за законом. Її родинні відносини з померлим ОСОБА_3 підтверджуються свідоцтвом про її народження серії НОМЕР_1 від 13.09.1971 року, де ОСОБА_3 записаний її батьком, та витягом з актового запису про її дошлюбне прізвище від 13.12.2016 року. Інших спадкоємців, крім неї, немає.

Згідно довідки Пулинської селищної ради Пулинського району Житомирської області №2772 від 11.10.2019 року, померлий ОСОБА_3 до дня смерті проживав та був зареєстрований в АДРЕСА_1 . На день його смерті та протягом шести місяців після смерті за вказаною адресою ніхто не проживав та не був зареєстрований.

21 лютого 2020 року, вона звернулася до державного нотаріуса Пулинської державної нотаріальної контори для оформлення спадкових прав після смерті батька ОСОБА_3 , але у зв"язку з тим, що 6-ти місячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини з дня смерті спадкодавця минув, і вона, як спадкоємець за законом, заяву про прийняття спадщини в нотаріальну контору за місцем відкриття спадщини не подала, тому вважається такою, що спадщину не прийняла. Що підтверджується постановою державного нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії №78/02-31 від 21.02.2020 року.

Вважає, що визначений законом строк для прийняття спадщини вона пропустила з поважної причини, оскільки вважала, що доглядаючи хворого батька, який протягом останніх семи років до дня своєї смерті проживав разом з нею, вона є такою, що фактично спадщину прийняла. Як це було передбачено ч.1 ст.549 ЦК України (в редакції 1963 року). Про те, зараз відповідач не надає їй довідку про фактичне прийняття нею спадщини після смерті батька (за нормою ч.1 ст.549 ЦК України в редакції 1963 року), мотивуючи відсутністю підстав для її видачі. Після смерті батька вона постійно доглядала за його житловим будинком та по даний час користується присадибною ділянкою.

Зараз в іншому порядку, ніж судовий, вона не може захистити свої права на прийняття спадщини, як спадкоємець за законом першої черги, яка відкрилася після смерті ОСОБА_3 .. Тому єдиним способом захисту її цивільного права та інтересу є звернення до суду з цим позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Так як лише суд, у відповідності до ч.3 ст.1272 ЦК України, може визначити особі додатковий строк, достатній для подання нею заяви про прийняття спадщини.

Враховуючи вищевикладене, просить суд визначити для неї додатковий строк тривалістю два місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за законом, що відкрилася ІНФОРМАЦІЯ_1 після смерті ОСОБА_3 , актовий запис про смерть №18.

08 квітня 2020 року ухвалою Червоноармійського райсуду Житомирської області замінено первісного відповідача по справі за даним позовом в особі Пулинської селищної ради Пулинського району Житомирської області належним відповідачем в особі ОСОБА_2 , жительки АДРЕСА_1 .

Позивач в судове засідання не з"явилася, надала суду письмову заяву, в якій просить розглядати справу без її участі та ухвалити рішення про задоволення позову в повному обсязі.

Відповідач в судове засідання не з"явилася, надала суду письмову заяву, в якій просить розглядати справу без її участі, позовні вимоги визнає та проти них не заперечує.

У відповідності до ч.3 ст.211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши наявні матеріали справи, суд приходить до переконання про те, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно ч.3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Як передбачено ч.4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Дані правовідносини регулюються ст.1272 ЦК України.

Відповідно до Прикінцевих та Перехідних положень Цивільного Кодексу України, Цивільний Кодекс застосовується до правовідносин, що виникли після набрання ним чинності.

Щодо цивільних відносин, які виникли до набрання чинності Цивільним кодексом України, положення цього Кодексу застосовується до тих прав і обов"язків, що виникли або продовжують існувати після набрання ним чинності.

Правила книги шостої ЦК України застосовуються також до спадщини, яка відкрилася, але не була прийнята ніким із спадкоємців до набрання чинності цим Кодексом.

Згідно п.1 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику у справах про спадкування" №7 від 30.05.2008 року відносини спадкування регулюються правилами ЦК, якщо спадщина відкрилась не раніше ІНФОРМАЦІЯ_2 . У разі відкриття спадщини до зазначеної дати застосовується чинне на той час законодавство, зокрема, відповідні правила ЦК УРСР, у тому числі щодо прийняття спадщини, кола спадкоємців за законом. У разі відкриття спадщини до зазначеної дати застосовується чинне на той час законодавство, зокрема, відповідні правила Цивільного кодексу Української РСР (1540-06) (далі-ЦК УРСР), у тому числі щодо прийняття спадщини, кола спадкоємців за законом. У разі коли спадщина, яка відкрилася до набрання чинності ЦК України і строк на її прийняття не закінчився до 01.01.2004 року, спадкові відносини регулюються цим Кодексом.

Відповідно до ст.524 ЦК УРСР (в редакції 1963 року) спадкоємство здійснюється за законом і за заповітом.

Статтею 548 ЦК УРСР (в редакції 1963 року) визначено, що для отримання спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв. При цьому згідно ст.549 ЦК УРСР (в редакції 1963 року) визнається, що спадкоємець прийняв спадщину : якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном; якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини. Зазначені дії повинні бути вчиненні протягом шести місяців з дня відкриття спадщини.

З досліджених в судовому засіданні письмових доказів вбачається, що ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , що стверджується свідоцтвом про його смерть серії НОМЕР_2 від 15.04.2002 року, виданим відділом реєстрації актів громадянського стану Червоноармійського району Житомирської області, про що в книзі реєстрації смертей зроблено відповідний актовий запис за №18 (а.с. 8).

Із свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 від 13.09.1971 року вбачається, що позивачка є дочкою померлого ОСОБА_3 (а.с.6)

Витягом з державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища №7 від 13.12.2016 року, дошлюбним прізвищем позивача було " ОСОБА_4 " (а.с. 7).

Згідно довідки №2772 від 11.10.2019 року, виданої Пулинською селищною радою Пулинського району Житомирської області, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , на день смерті проживав та був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , на день смерті якого та протягом шести місяців після його смерті, разом з ним ніхто не проживав, та не був зареєстрований (а.с. 9).

Відповідно до довідки №3277 від 19.11.2019 року, виданої Пулинською селищною радою Пулинського району Житомирської області, житловий будинок, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , рахується за померлим ОСОБА_3 . Підстава: погосподарська книга за 2001 - 2005 роки. (а.с.11)

Постановою державного нотаріуса Пулинської державної нотаріальної контори Житомирської області про відмову у вчиненні нотаріальної дії № 78/02-31 від 21.02.2020 року, ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 , у зв"язку з тим, що вона не прийняла спадщину після померлого в порядку та в строк, встановлений чинним законодавством (а.с.10).

Відповідно до повідомлення Пулинської державної нотаріальної контори від 02.04.2020 року № 124/01-16, до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 , Пулинською державною нотаріальною конторою, заведено спадкову справу №82/2004. Спадкоємці по справі є ОСОБА_2 , яка прийняла спадщину у встановлені законом строки.

Вказані обставини сторонами не оспорюються, ними визнаються.

Крім того, що зазначені обставини сторонами визнаються, вони підтверджуються матеріалами справи, їх визнання відповідачем не суперечить закону та не порушує права, свободи і інтереси інших осіб, тому підстав для відмови у прийнятті визнання відповідачем позову суд не вбачає.

В зв`язку з цим, судом у відповідності із ст.82 ЦПК України, визнані вказані обставини такими, що не підлягають доказуванню.

В статті 1269 ЦК України зазначається, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

У відповідності із ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подачі ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 Про судову практику у справах про спадкування, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

З вищенаведених підстав суд приходить до переконання про те, що визнання відповідачем позову не суперечить вимогам закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, а позивач пропустила строк подачі заяви про прийняття спадщини оскільки вважала, що доглядаючи хворого батька, який протягом останніх семи років до дня своєї смерті проживав разом з нею, вона є такою, що фактично спадщину прийняла, які суд визнає поважними, тому задовольняє позов.

Керуючись ст.ст.12, 13, 81, 82, 200, 206, 211, 247, 263-265 ЦПК України, ст.ст. 524, 548 ЦК Української РСР 1963 року, ст.ст.1269, 1270, 1272 ч.3 ЦК України, Постановою Пленуму Верховного Суду України від 30.05.08 року №7 Про судову практику у справах про спадкування, суд,-

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом, задовольнити. Визнати поважними причини пропуску строку для прийняття спадщини ОСОБА_1 після смерті батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , актовий запис про смерть №18.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , додатковий строк для подачі нею до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за законом, яка відкрилась ІНФОРМАЦІЯ_1 , після смерті батька ОСОБА_3 , актовий запис про смерть №18, терміном в два місяці після вступу рішення в законну силу.

Відповідно до п.п.15.5 та п.15 ч.1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно- телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Рішення може бути оскаржено, шляхом подачі апеляційної скарги до Житомирського апеляційного суду через Червоноармійський райсуд Житомирської області протягом 30-ти днів з дня проголошення рішення.

Відповідно до пункту 3 розділу ХІІ «Прикінцевих положень» Цивільного процесуального кодексу України в редакції Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-2019)» визначений цим судовим рішенням процесуальний строк продовжується на строк дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України.

Суддя О. В. Гуц