Справа № 697/542/20
Провадження № 2/697/408/2020
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 травня 2020 року

Канівський міськрайонний суд Черкаської області

в складі : головуючого судді - Льон О.М.

з участю секретаря с/з - Десятник О.А.

розглянувши у відкритому судовому засідання у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ :

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. Свій позов мотивує тим, що 06.04.2012 сторони зареєстрували шлюб у Відділі реєстрації актів цивільного стану Деснянського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 263. Від шлюбу мають неповнолітню дитину ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Причиною припинення шлюбних відносин стало те, що при вирішенні різних сімейних питань вони з відповідачем не приходили до спільної згоди, втрачено почуття кохання і взаєморозуміння. Просить шлюб розірвати.

У ході розгляду справи проведено наступні процесуальні дії:

Ухвалою судді Канівського міськрайонного суду Черкаської області Русакова Г.С. від 26.03.2020 відкрито провадження у справі, розгляд якої вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження, призначено судове засідання на 07.05.2020 .

Згідно розпорядження Канівського міськрайонного суду Черкаської області № 107 від 15.04.2020, у зв`язку із припиненням повноважень судді Русакова Г ОСОБА_4 С., та з метою недопущення порушення строку розгляду справи, 15.04.2020 було проведено повторний автоматичний розподіл справи, справу передано для подальшого розгляду судді Льон О.М.

Ухвалою судді Канівського міськрайонного суду Черкаської області Льон О.М. від 21.04.2020 справу прийнято до свого провадження, призначено розгляд на 07.05.2020.

Позивач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився до суду надійшла заява про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримує, просить позов задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явилася, подала до суду заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги про розірвання шлюбу визнає.

Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд дослідивши письмові докази по справі, дійшов наступного висновку.

Так, згідно вимог ст. 206 ЦПК України відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Згідно свідоцтва про шлюб (а.с. 4) вбачається, що ОСОБА_1 та ОСОБА_5 , зареєстрували шлюб 06.04.2012 у Відділі реєстрації актів цивільного стану Деснянського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 263. Прізвище дружини після державної реєстрації « ОСОБА_6 » .

Від шлюбу сторони мають неповнолітню дитину ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ( а.с. 14).

Сторони проживали однією сім`єю, проте як зазначає позивач, вони як подружжя тривалий час не підтримують сімейних відносин, не ведуть спільного господарства, не мають взаємних прав та обов`язків. Позивач зазначає про відсутність намірів відновлювати шлюбні стосунки з відповідачем.

Встановлені обставини свідчать про те, що між сторонами сімейні відносини відсутні.

Статтею 51 Конституції України закріплено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки.

Відповідно до ст. 110 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Згідно з приписами ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення чоловіка.

Частиною 3, 4 ст. 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.

Під час розгляду справи судом з`ясовано, що сторони не ведуть спільне господарство, не підтримують шлюбно-сімейні стосунки, проживають окремо та втратили один до одного почуття поваги і любові.

З часу припинення шлюбних відносин та часу знаходження позову в суді, примирення між сторонами не відбулось, відповідач визнав позов. Кожна з сторін не вважає можливим збереження сім`ї.

При таких обставинах суд приходить до висновку, що подальше спільне життя подружжя та збереження їх сім`ї неможливе, оскільки буде суперечити інтересам кожної із сторін.

Відповідно до ст.113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Згідно ч.2 ст.114 СК України, у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу.

Таким чином, вимоги про розірвання шлюбу обґрунтовані і підлягають задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 110,112, 113 Сімейного кодексу України, ст. ст. 2,10, 76-81, 206, 263-265, 273 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити повністю.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 06.04.2012 у Відділі реєстрації актів цивільного стану Деснянського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 263 - розірвати.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_2 залишити шлюбне прізвище « ОСОБА_6 » .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідного рішення суду.

Головуючий -підпис- О . М . Льон