Справа № 697/3080/19
Провадження № 2/697/183/2020
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 травня 2020 року Канівський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді Льон О.М.

за участю секретаря судового засідання - Десятник О.А.

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі суду м. Канів Черкаської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 до ПрАТ «Миронівський хлібопродукт» про відшкодування моральної шкоди завданої трудовим каліцтвом при виконанні трудових обов`язків внаслідок виробничої травми, про стягнення середнього заробітку в зв`язку з затримкою видачі трудової книжки, зміну дати звільнення, з зазначенням повного формулювання причини звільнення,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 звернувся до Канівського міськрайонного суду Черкаської області з позовом до ПрАТ «Миронівський хлібопродукт» про відшкодування моральної шкоди завданої трудовим каліцтвом при виконанні трудових обов`язків внаслідок виробничої травми, про стягнення середнього заробітку в зв`язку з затримкою видачі трудової книжки, зміну дати звільнення, з зазначенням повного формулювання причини звільнення.

Ухвалою судді Канівського міськрайонного суду ОСОБА_3 від 09.12.2019 відкрито провадження у вище вказаній справі, вирішено її розгляд проводити за правилами спрощеного позовного провадження, призначено судове засідання на 23.12.2019.

Ухвалою суду від 24.01.2020 здійснено перехід від розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження до розгляду за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання по справі.

Згідно протоколу про повторний авторозподіл, у зв`язку з припиненням повноважень судді Русакова Г.С., справу передано для подальшого розгляду судді Льон О.М., після чого ухвалою судді від 21.04.2020 вище вказану справу прийнято до провадження, призначено по справі підготовче засідання на 05.05.2020.

У підготовче засідання представник позивача ОСОБА_2 адвокат Гончарук А.В., який діє на підставі ордеру серії ЧК №149505 від 04.12.2019 (а.с.26) не з`явився, подав до суду заяву про проведення підготовчого засідання за його відсутності, просить суд задовольнити подане раніше ним клопотання про призначення у справі судово-психологічної експертизи.

Представник відповідача ПрАТ «Миронівський хлібопродукт» - Лавренюк Л.П., яка діє на підставі довіреності від 25.07.2019 (а.с.199,200) у підготовче засідання не з`явилася, до суду надійшло клопотання про проведення підготовчого засідання за відсутності представника відповідача (а.с.232).

Згідно з частини 2 статті 247 ЦПК України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши клопотання та матеріали справи, прийшов до наступного висновку.

Так, при зверненні представника позивача до суду з даним позовом, ним одночасно заявлено клопотання про призначення у справі судової психологічної експертизи, виконання якої доручити експертам НДЕКЦ МВС України в Черкаській області.

З клопотання представника позивача, яке надійшло до суду 24.01.2020 про призначення у справі судової психологічної експертизи (а.с.175), вбачається, що останній просив поставити на вирішення експертів наступне питання: Чи завдано ОСОБА_2 страждань (моральної шкоди) умовами ситуації, що досліджуються у справі, який може бути встановлений розмір грошової компенсації за завдані страждання (моральну шкоду)?

Відповідно до ч. 1 ст. 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Питання щодо призначення експертизи судом врегульовані абзацом 6 глави 5 ЦПК України.

Зміст цих норм дає підстави для висновку, що призначення експертизи є процесуальною дією, вчинення якої здійснюється судом у межах цивільної справи, що знаходиться в провадженні суду, та є способом забезпечення доказів.

Згідно ч. 1 ст. 106 ЦПК України учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення.

Відомостей щодо того, що проведення експертизи стороною згідно вимог ст.106 ЦПК України є для неї утрудненим чи неможливим, стороною не надано.

Частинами 1 - 3 статті 23 ЦК України та роз`ясненнями, які містяться в постанові Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» передбачено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При цьому враховуються вимоги розумності і справедливості.

При визначенні розміру відшкодування моральної шкоди слід виходити з характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При цьому враховуються вимоги розумності і справедливості.

Згідно пунктів 6.3., 6.4. розділу 6 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року №53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26 грудня 2012 року № 1950/5) психологічна експертиза встановлює ті особливості психічної діяльності та такі їх прояви в поведінці особи, які мають юридичне значення та викликають певні правові наслідки.

Основним завданням психологічної експертизи є визначення у підекспертної особи: індивідуально-психологічних особливостей, рис характеру, провідних якостей особистості; мотивотвірних чинників психічного життя і поведінки; емоційних реакцій та станів; закономірностей перебігу психічних процесів, рівня їхнього розвитку та індивідуальних її властивостей.

Пунктом 6.6. Інструкції до орієнтовного переліку питань, що ставляться на вирішення такої експертизи, віднесено питання: чи є ситуація, що досліджується за справою, психотравмувальною для особи (прізвище, ім`я та по батькові)? якщо так, чи завдані особі (прізвище, ім`я та по батькові) страждання (моральна шкода)? чи спричинені особі (прізвище, ім`я та по батькові) страждання (моральна шкода) за умов ситуації (зазначаються умови ситуації), що досліджуються у справі? якщо особі (прізвище, ім`я та по батькові) завдані страждання (моральна шкода), який можливий розмір становить грошова компенсація за завдані страждання (моральну шкоду)?

Метою психологічної експертизи щодо моральної шкоди є встановлення наявності чи відсутності моральних страждань внаслідок протиправних дій або бездіяльності інших осіб; причинного зв`язку між ситуацією спричинення шкоди та стражданнями; встановлення, в чому саме полягають моральні страждання в юридично визначених обставинах; визначення інтенсивності, глибини та тривалості страждань.

Щодо рекомендацій встановлення розміру компенсації моральної шкоди висновки психолога носять імовірний характер та є науковою рекомендацією для визначення можливого розміру компенсації моральної шкоди судом.

Тобто, питання, яке просить поставити представник позивача ОСОБА_1 на вирішення експерта (Чи завдано ОСОБА_2 страждань (моральної шкоди) умовами ситуації, що досліджуються у справі, який може бути встановлений розмір грошової компенсації за завдані страждання (моральну шкоду)?) стосується саме визначення розміру компенсації моральної шкоди та висновки психолога з цього питання будуть носити імовірний характер та не буде мати правового значення для вирішення спору, адже, розмір грошової компенсації за спричинені страждання входять до предмету доказування у справі й визначається судом у кожному конкретному випадку на засадах виваженості та розумності, що не потребує спеціальних знань у сфері іншій, ніж право.

Отже, суд приходить до висновку, що призначення судово-психологічної експертизи, з підстав зазначених представником позивача не є доцільним, оскільки матеріали цивільної справи містять достатньо фактичних даних для вирішення спору по суті.

Крім того, відсутність висновку експерта з приводу зазначених питань, жодним чином не буде впливати на повноту судового розгляду.

Частиною 2 статті 214 ЦПК України передбачено, що головуючий відповідно до завдання цивільного судочинства спрямовує судовий розгляд на забезпечення повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин справи, усуваючи із судового розгляду все, що не має істотного значення для вирішення справи.

Враховуючи викладене, підстав для задоволення клопотання представника позивача про призначення судово-психологічної експертизи суд не вбачає.

В підготовчому судовому засіданні, судом вирішені інші питання, передбачені ст. 197 ЦПК України.

Так, ухвалами суду від 09.12.2019, 23.03.2020 витребувано докази у справі.

Інших клопотань від учасників справи не надходило. Підстав для залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі чи ухвалення рішення у підготовчому судовому засіданні немає.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Керуючись ст. ст. 103, 197, 200, 268 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання позивача представника позивача про призначення судово-психологічної експертизи відмовити.

Закрити підготовче провадження та призначити цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 до ПрАТ «Миронівський хлібопродукт» про відшкодування моральної шкоди завданої трудовим каліцтвом при виконанні трудових обов`язків внаслідок виробничої травми, про стягнення середнього заробітку в зв`язку з затримкою видачі трудової книжки, зміну дати звільнення, з зазначенням повного формулювання причини звільнення до судового розгляду по суті на 25 травня 2020 року о 10:15 год.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий О . М . Льон