Провадження № 2/369/1525/20
01.04.2020 року Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:
головуючої судді Пінкевич Н.С.,
секретаря Середенко Б.С.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, -
У вересні 2019 року позивач звернувся до суду з даним позовом. Свої вимоги мотивував тим, що вона перебувала в зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_2 з 2007 року. Спільне життя не склалось та шлюб був розірваний. 08 березня 2018 року відповідач у стані алкогольного сп`яніння пошкодив належний їй автомобіль. Вона викликала поліцію щодо притягнення відповідача до відповідальності, але їй було роз`яснено право на звернення до суду в цивільно-порядку. Для визначення розміру збитків вона звернулась до ТОВ Ніко Центр Київ. У результаті огляду автомобіля були встановлені пошкодження та визначено розмір шкоди. Нею було сплачено за ремонт автомобіля 2691,35 грн. Оскільки збитки їй було завдано відповідачем, тому він має їй відшкодувати їх у повному розмірі. У добровільному порядку відповідач збитки не відшкодував, тому вважає своє право порушеним.
Просила суд стягнути з ОСОБА_2 на її користь завдану матеріальну шкоду за пошкодження її автомобіля в розмірі 2691,35 грн.; судові витрати покласти на відповідача.
Ухвалою судді Києво-Святошинського районного суду Київської області від 30 жовтня 2019 року розгляд справи визначено проводити у спрощеному позовному порядку без виклику сторін.
У встановлений термін сторони не направили суду заперечень щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.
Ухвалою судді Києво-Святошинського районного суду Київської області від 18 лютого 2020 року здійснено перехід розгляду справи в порядку спрощеного без виклику сторін в розгляд справи в порядку спрощеного провадження з викликом сторін.
Відповідач письмовий відзив суду не надав, у судове засідання не з`явився. Про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Причини неявки суду не повідомлені. Клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надходило.
Відповідно до ст. 80 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього Кодексу.
Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд сприяє всебічному і повному з`ясуванню обставин справи: роз`яснює особам, які беруть участь у справі, їх права та обов`язки, попереджує про наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій і сприяє здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених цим Кодексом.
При розгляді справи судом встановлено, що 08 березня 2018 року ОСОБА_1 звернулась до УП Подільському районі ГУ НП в м.Києві щодо пошкодження автомобіля Mitsubishi Outlander, державний номерний знак НОМЕР_1 .
За результатами перевірки заяви ОСОБА_1 складений висновок від 05 квітня 2018 року, з якого вбачається, що в ході спілкування було відібрані усні пояснення та встановлено, що в ситуації, що сталась між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , носять цивільно-правовий характер та може бути вирішено в судовому порядку або мирним чином.
В матеріалах справи відсутні докази хто є власником автомобіля Mitsubishi Outlander, державний номерний знак НОМЕР_1 . Позивачка вказувала на своє право власності на автомобіль, але свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу суду не надала, не повідомила причини неможливості подати такі докази.
Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоди завдано не з її вини.
Як доказ неправомірних дій відповідача, ОСОБА_1 надала суду висновок УП Подільського району ГУ НП в м.Києві. Разом з тим, даний доказ суд оцінює критично, оскільки з нього можливо встановити лише конфліктну ситуацію, яка відбулась 08 березня 2018 року між сторонами. У ньому не встановлено будь-яких неправомірних дій відповідача ОСОБА_2 ні щодо ОСОБА_1 , ні щодо автомобіля Mitsubishi Outlander, державний номерний знак НОМЕР_1 . Не зафіксовані будь-які пошкодження автомобіля. Не притягнуто відповідача до адміністративної відповідальності. А виклик ОСОБА_1 поліції не може ототожнюватись з підтвердженням неправомірних дій відповідача щодо автомобіля.
У постанові Пленуму Верховного Суду України №6 від 27 березня 1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» вказано, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини.
Відповідно до пункту 1 частини другої статті 22 ЦК України реальними збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права.
Частиною другою статті 1192 ЦК України передбачено, що розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.
Позивач не надала суду належних та допустимих доказів, що саме діями відповідача автомобілю Mitsubishi Outlander, державний номерний знак НОМЕР_1 , були завдані пошкодження, не заявила клопотань про витребування доказів у разі складнощів в їх отриманні, не повідомила суду причини неможливості подати такі докази або заявити про їх витребування. Суд враховує, що до позовної заяви позивач зобов`язаний додати всі докази, які є в його наявності. Таким чином, враховуючи викладені вище обставини, оцінивши докази, зібрані у справі, в їх сукупності, те, що в обґрунтування своїх позовних вимог позивач не надав суду належні та допустимі докази, не довів суду їх переконливість, а також обставини, на які посилався як на підставу своїх вимог, суд дійшов до висновку, що позовні вимоги не підлягають задоволенню.
Обґрунтовуючи своє рішення, суд приймає до уваги вимоги ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», відповідно до якої суди застосовують при розгляді справи Конвенцію та практику Суду як джерело права та висновки Європейського суду з прав людини зазначені в рішенні у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) від 9 грудня 1994 року, серія А, № 303А, п. 2958. Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.
Керуючись ст.ст.12, 81, 141, 200, 206, 263-265 ЦПК України, -
У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуто Києво-Святошинським районним судом Київської області за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Рішення суду може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги до Апеляційного суду Київської області, а в разі, якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Повний текст рішення виготовлено 01 квітня 2020 року.

Суддя