Ухвала

29 квітня 2020 року

м. Київ

справа № 758/8383/15-ц

провадження № 61-20454св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Гулейкова І. Ю. (суддя-доповідач), Ступак О. В., Усика Г. І.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - ОСОБА_2 ,

третя особа - Чотирнадцята Київська державна нотаріальна контора,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Апеляційного суду міста Києва від 14 лютого 2018 року у складі судді Махлай Л. Д.,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог і рішень судів першої та апеляційної інстанцій

У липні 2015 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 , третя особа - Чотирнадцята Київська державна нотаріальна контора, про визначення частки у спільному майні, визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за заповітом.

Рішенням Подільського районного суду м. Києва від 06 жовтня 2016 року в задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

Не погоджуючись з даним рішенням суду у лютому 2017 року ОСОБА_1 звернулась із апеляційною скаргою.

Ухвалою Апеляційного суду міста Києва від 14 лютого 2018 року у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про зменшення розміру судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Подільського районного суду м. Києва від 06 жовтня 2016 року відмовлено.

Іншою ухвалою Апеляційного суду міста Києва від 14 лютого 2018 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Подільського районного суду м. Києва від 06 жовтня 2016 року визнано неподаною та повернуто заявникові, оскільки апелянт не усунула недоліки апеляційної скарги, визначені в ухвалі Апеляційного суду міста Києва від 29 січня 2018 року.

Короткий зміст та узагальнені доводи касаційних скарг, позиції інших учасників справи

У березні 2018 року ОСОБА_1 надіслала засобами поштового зв`язку до Верховного Суду касаційну скаргу на ухвалу Апеляційного суду міста Києва від 14 лютого 2018 року про повернення апеляційної скарги, в якій просить скасувати оскаржуване судове рішення апеляційного суду та направити справу до суду апеляційної інстанції для вирішення питання про відкриття апеляційного провадження, посилаючись на неправильне застосування апеляційним судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

У липні 2018 року ОСОБА_2 надіслала засобами поштового зв`язку до Верховного Суду відзив на касаційну скаргу ОСОБА_1 , в якому зазначає про безпідставність її доводів та правильність висновків апеляційного суду.

Рух справи у суді касаційної інстанції

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Верховного Суду від 24 квітня 2018 року цю касаційну скаргу призначено судді Стрільчуку В. А.

Ухвалою Верховного Суду від 05 червня 2018 року відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Апеляційного суду міста Києва від 14 лютого 2018 року про повернення апеляційної скарги, витребувано матеріали справи № 758/8383/15-ц з суду першої інстанції, зупинено дію ухвали Апеляційного суду міста Києва від 14 лютого 2018 року (щодо повернення апеляційної скарги ОСОБА_1 ) та надано сторонам строк для подачі відзиву на касаційну скаргу.

У жовтні 2018 року витребувана справа надійшла до Верховного Суду.

Розпорядженням керівника секретаріату Касаційного цивільного суду від 15 квітня 2020 року № 1093/0/226-20 у зв`язку з рішенням зборів суддів Касаційного цивільного суду від 02 квітня 2020 року № 1 призначено повторний автоматизований розподіл судової справи.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15 квітня 2020 року справа № 61-20454св18 призначено судді Гулейкову І. Ю.

Відповідно до частини другої розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України від 15 січня 2020 року № 460-IX «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ» касаційні скарги на судові рішення, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом.

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України (у редакції, чинній на час подання касаційної скарги) підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Згідно з частиною п`ятою статті 401 ЦПК України, суд касаційної інстанції призначає справу до судового розгляду за відсутності підстав, встановлених частинами третьою, четвертою цієї статті. Справа призначається до судового розгляду, якщо хоча б один суддя із складу суду дійшов такого висновку. Про призначення справи до судового розгляду постановляється ухвала, яка підписується всім складом суду.

Позиція Верховного Суду

Виходячи з викладеного, зважаючи на те, що під час проведення попереднього розгляду справи не встановлено обставин, передбачених частинами третьою, четвертою статті 401 ЦПК України, суд вважає за необхідне призначити справу до судового розгляду.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України, у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Керуючись статтями 401, 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду.

УХВАЛИВ:

Справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Чотирнадцята Київська Державна нотаріальна контора, про визначення частки у спільному майні, визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за заповітом, за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Апеляційного суду міста Києва від 14 лютого 2018 року призначити до судового розгляду колегією у складі п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін на 06 травня 2020 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: І. Ю. Гулейков

О. В. Ступак

Г. І. Усик