Справа № 188/440/20
Провадження № 2/188/257/2020
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 квітня 2020 року Петропавлівський районний суд

Дніпропетровської області

в складі головуючого судді Полубан М.П.

при секретарі Олійник В.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт. Петропавлівка цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Миколаївської сільської ради Петропавлівського району Дніпропетровської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за законом ,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулася до суду з позовом до відповідача про визначення додаткового строку для прийняття спадщини у зв`язку з наступним.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер брат позивачки - ОСОБА_2 ,після смерті якого відкрилася спадщина у вигляді житлового будинку по АДРЕСА_1 , який належав спадкодавцеві на праві свідоцтва про право особистої власності на житловий будинок № НОМЕР_1 від 06.02.1998 року , виданого на підставі рішення виконавчого комітету Петрівської сільської ради народних депутатів №12 від 06.02.1998 р.

Родинний зв`язок позивачки зі спадкодавцем підтверджується копією свідоцтва про народження позивачки , копією свідоцтва про шлюб позивачки, та копією свідоцтва про народження спадкодавця .

Інші спадкоємці після смерті ОСОБА_2 відсутні , оскільки за життя у спадкодавця не було дружини , дітей та інших родичів , крім позивачки. За життя спадкодавець заповіту не складав , що підтверджується довідкою Миколаївської сільської ради Петропавлівського району Дніпропетровської області.

Згідно довідки Миколаївської сільської ради від 03.03.2020р. № 120 ОСОБА_2 на день смерті був зареєстрований сам за адресою АДРЕСА_1 .

Відповідно до постанови нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 18.01.2019 р., спадкову справу після смерті ОСОБА_2 було відкрито лише після звернення позивача , раніше спадкова справа не заводилася, перелік документів, що в даній справі наявні - подані позивачем.

Позивачем було пропущено строк для прийняття спадщини , яка залишилася після смерті її брата. Причини пропущення даного строку є поважними та полягають у тому , що після смерті брата у позивачки не було доказів родинного зв`язку,а саме , не було оригіналу свідоцтва про народження ОСОБА_2 , оскільки перед смертю її брат втратив папку з оригіналами документів , серед яких були свідоцтво про народження та свідоцтво про право власності на житловий будинок , документи знайшлися тільки у січні 2019 року.

Позивачка зверталась до Петропавлівської Державної нотаріальної контори і протягом строку на прийняття спадщини, але нотаріус, керуючись п.1.2. Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 р. № 296/5 документи не прийняла, мотивуючи тим , що не доведено факт родинного зв`язку між позивачкою та померлим. Запит до Органів ДРАЦС нотаріус не подавала. В органах ДРАЦС позивачці , як родичці ІІ ступеня споріднення зі спадкодавцем , вказали на те , що документи щодо родинного зв`язку можуть видаватися лише родичам першого ступеня споріднення або за запитом нотаріуса. Тобто від себе особисто позивачка не мала змоги отримати доказ родинного зв`язку з братом.

18.01.2019 року позивачка особисто звернулася до нотаріуса з питання оформлення спадкових справ , однак нотаріус своєю постановою відмовила позивачці у видачі свідоцтва про право на спадщину через пропущений строк для подання заяви про прийняття спадщини. У Зв`язку з такими обставинами вона змушена звернутися до суду.

Просить суд :

Визначити їй , ОСОБА_1 ( і.п.н. НОМЕР_2 ) додатковий строк для прийняття спадщини за законом, що залишилася після смерті її брата _ ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 ( свідоцтво про смерть від 11.05.2018 р. Серії НОМЕР_3 ) - 90 днів з дня набрання рішенням суду законної сили.

Сторони в судове засідання не з"явилися. В своїх заявах просять суд справу розглянути без їхньої участі. Позивач позов підтримує . Відповідач позов визнає .

Суд ухвалив справу розглянути без участі сторін на підставі наявних у справі матеріалів .

Відповідно до ч.3 ст.211 ЦПК України особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання усіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

У пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Дослідивши матеріали справи , суд вважає , що позов підлягає задоволенню .

Судом встановлено , що ІНФОРМАЦІЯ_2 в с. Петрівка Петропавлівського району Дніпропетровської області помер ОСОБА_2 ( копія свідоцтва про смерть НОМЕР_4 , видане 11.05.2018 р. виконкомом Миколаївської сільської ради Петропавлівськго району Дніпропетровської області ) .

Факт родинних відносин між позивачкою та вищезазначеним померлим спадкодавцем підтверджується копіями свідоцтв про народження позивачки , серії НОМЕР_5 , виданого Брагинівською сільською радою Петропавлівського району Дніпропетровської області та померлого спадкодавця серії НОМЕР_6 виданого Троїцькою сільською раджою Петропавлівського району Дніпропетровської області .

Згідно свідоцтва про укладення шлюбу вбачається , що ОСОБА_1 ( дівоче прізвище ) зареєструвала шлюб з ОСОБА_5 . Після реєстрації шлюбу позивач взяла прізвище свого чоловіка ( ОСОБА_1 ) та отримала паспорт , серії НОМЕР_7 , виданий 23.12.1999 р. Петропавлівстким РВ УМВС України в Дніпропетровській області.

Тобто , згідно ст. 1261 ЦК України позивач є спадкоємцем другої черги.

Спадкоємців першої черги померлий не мав, так як не мав дружини та дітей.

Згідно довідки Миколаївської сільської ради від 03.03.2020р. № 120 ОСОБА_2 на день смерті був зареєстрований сам за адресою АДРЕСА_1 .

Відповідно до постанови нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 18.01.2019 р., спадкову справу після смерті ОСОБА_2 було відкрито лише після звернення позивача , раніше спадкова справа не заводилася, перелік документів, що в даній справі наявні - подані позивачем.

Позивачкою було пропущено строк для прийняття спадщини , яка залишилася після смерті її брата. Причини пропущення даного строку полягають у тому , що після смерті брата у позивачки не було доказів родинного зв`язку,а саме : не було оригіналу свідоцтва про народження ОСОБА_2 , оскільки перед смертю її брат втратив папку з оригіналами документів , серед яких були свідоцтво про народження та свідоцтво про право власності на житловий будинок , документи знайшлися тільки у січні 2019 року.

Позивачка звернулась до Петропавлівської Державної нотаріальної контори протягом строку на прийняття спадщини, але нотаріус, керуючись п.1.2. Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 р. № 296/5 документи не прийняла, мотивуючи тим , що не доведено факт родинного зв`язку між позивачкою та померлим. Запит до Органів ДРАЦС нотаріус не подавала. В органах ДРАЦС позивачці , як родичці ІІ ступеня споріднення зі спадкодавцем , вказали на те , що документи щодо родинного зв`язку можуть видаватися лише родичам першого ступеня споріднення або за запитом нотаріуса. Тобто від себе особисто позивачка не мала змоги отримати доказ родинного зв`язку з братом.

З цього приводу ВСУ в своїй постанові від 13.03.2019 р. ( справа № 656/219/18 - провадження № 61-48669св18 ) зазначає , що вирішуючи питання поважності причин пропуску шестимісячного строку, визначеного ст. 1270 ЦК України , для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Принцип пропорційності тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип пропорційності, натомість принцип пропорційності є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. У практиці Європейського суду з прав людини застосовується принцип пропорційності як невід`ємна складова та інструмент верховенства права, зокрема, й у питаннях захисту права власності. Цей принцип закріплений і у частині третій ст.. 2 ЦПК України .

З цього приводу ВСУ в своїй постанові від 13.03.2019 р. ( справа № 656/219/18 - провадження № 61-48669св18 ) зазначає , що вирішуючи питання поважності причин пропуску шестимісячного строку, визначеного ст. 1270 ЦК України , для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Принцип пропорційності тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип пропорційності, натомість принцип пропорційності є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. У практиці Європейського суду з прав людини застосовується принцип пропорційності як невід`ємна складова та інструмент верховенства права, зокрема, й у питаннях захисту права власності. Цей принцип закріплений і у частині третій ст.. 2 ЦПК України .

В постанові від 18.01.2019 р. державний нотаріус Петропавлівського районного нотаріального округу відмовила Безкровній В.М. у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом , після померлого ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Підставою для відмови у вчинені вказаної нотаріальної дії є та підстава , що ОСОБА_1 пропустила шестимісячний строк для прийняття спадщини.

Приймаючи рішення про задоволення позову суд бере до уваги наступні норми права .

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30. 05. 2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини відповідно до ч.1 ст. 1269 ЦК України . Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто.

Статтею 1272 ЦК України визначені наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до вимог ст. 1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається:

1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори;

2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.

Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, встановленому ст.1269 ЦК України, та набути право на спадщину відповідно до ч.5 ст.1268, ст.ст.1296-1299 ЦК України. Вирішення судом спору щодо визнання права власності в порядку спадкування може відбуватися лише після прийняття спадщини.

Суд вважає обгрутованим посилання позивачки на ту обставину , що вона не могла належним чином отримати оригінал свідоцтва про народження брата (спадкодавця) , так як такі документи видаються тільки родичам першого ступеню споріднення або за запитом нотаріуса. Через таку обставину позивачка своєчасно не прийняла спадщину.

З цього приводу ВСУ в своїй постанові від 13.03.2019 р. ( справа № 656/219/18 - провадження № 61-48669св18 ) зазначає , що вирішуючи питання поважності причин пропуску шестимісячного строку, визначеного ст. 1270 ЦК України , для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Таким чином , в даній конкретній ситуації спадкоємець ОСОБА_1 , через відсутність оригіналу документу , який підтверджує її родинний зв`язок з померлим не могла своєчасно отримати спадщину та пропустила встановлений законом строк.

Вказані обставини , на думку суду є тією поважною причиною , яка дає право суду для задоволення позову , тобто для поновлення та визначення додаткового строку на прийняття спадщини.

Стаття 1272 ЦК України передбачає , що за позовом спадкоємця, який пропустив строк на прийняття спадщини з поважної причини , суд може визначити йому додатковий строк , достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування.

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. 81 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Також суд вважає звільнити відповідача від сплати судових витрат , понесених позивачем , так як спірні відносини виникли не з вини відповідача.

На підставі викладеного , керуючись ст.. 4 ,12, 13, 81, 141,247,259, 263-265 ЦПК України , ст.1255,1268 ,1269 , 1272 ЦК України , суд, -

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до Миколаївської сільської ради Петропавлівського району Дніпропетровської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за законом - задовольнити частково .

Визначити ОСОБА_1 ( і.п.н. НОМЕР_2 ) додатковий строк для прийняття спадщини за законом, що залишилася після смерті її брата _ ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 ( свідоцтво про смерть від 11.05.2018 р. Серії НОМЕР_3 ) - 30 днів з дня набрання рішенням суду законної сили.

Копію рішення направити сторонам для відома.

Відповідача звільнити від сплати судових витрат .

Рішення може бути оскаржене до Дніпровського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом 30 днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя М. П. Полубан