У Х В А Л А

"30" квітня 2020 р.

м. Київ

справа № 755/6103/20

провадження № 2/755/3258/20

суддя Дніпровського районного суду м. Києва Галаган В.І., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , про стягнення заборгованості за договорами позики,

УСТАНОВИВ:

До Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , про стягнення заборгованості за договорами позики.

Виконання завдань цивільного судочинства залежить від встановлення судом у справі об'єктивної істини та правильного застосування норм матеріального і процесуального права. Для цього Цивільний процесуальний кодекс України покладає на суд обов`язок, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, створювати необхідні умови для всебічного і повного дослідження обставин справи.

Вивчивши матеріали поданої позовної заяви, суд дійшов до наступного висновку.

Як убачається із змісту позовної заяви, предмет спору становлять вимоги, відповідно до яких ОСОБА_1 просить суд стягнути солідарно з відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на його користь заборгованість за договорами позики на загальну суму 331 938 079,53 грн., які було укладено: 24.06.2017 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , 24.06.2017 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , 24.06.2017 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_4 .

Відповідно до ч. 1 ст. 188 Цивільного процесуального кодексу України, в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

Крім того, відповідно до частини 1 статті 19 Цивільного процесуального кодексу України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами.

Разом з тим, вивчивши матеріали поданої позовної заяви, судом встановлено фактичне об`єднання ОСОБА_1 трьох основних позовних вимог, які не пов`язані між собою підставою їх виникнення та поданими доказами, оскільки позовна заява містить три різні не пов`язані між собою підстави виникнення спірних правовідносин, а саме: три окремі договори позики, за якими відповідачі взаємно не є сторонами та не є поручителями виконання зобов`язань одне одного за цими договорами, що свідчить про відсутність ознаки однорідності спірних правовідносин та підстав солідарного обов`язку відповідачів, за відсутності в матеріалах позовної заяви доказів спричинення відповідачами матеріальної шкоди спільними діями, в той час як факт порушення кримінальної справи, за якою позивача визнано потерпілим, не свідчить про вину відповідачів у вчиненні спільними діями кримінального правопорушення відносно позивача. Тобто у даному випадку наявні три окремі позови, відносно яких має бути подано окремі позовні заяви із визначеною ціною по кожному позову та має бути оплачено окремий судовий збір по позову до кожного відповідача, порушені права яких не є взаємопов`язаними, з огляду на різні об`єкти предметів спору (різні договору позики) та підстави його виникнення.

Частини 3 та 4 ст. 44 ЦПК України визначають, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання. Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Таким чином, оскільки вимоги позивача про стягнення заборгованості стосуються трьох різних/окремих договорів позики, порушення обов`язку виконання яких не є взаємопов`язаними між трьома відповідачами, а є самостійними позовними вимогами, що підлягають судовому розгляду у різних провадженнях, - то такі позовні вимоги, відповідно, не підлягають розгляду в одному провадженні в порядку цивільного судочинства.

Так, відповідно до п. 2 ч. 4 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України, заява повертається у випадку порушення правила об`єднання позовних вимог.

З огляду на вищевикладені порушення, а саме: порушення позивачем правила об`єднання основних позовних вимог, за відсутності підстав для застосування положень статті 188 ЦПК України про роз`єднання позовних вимог на стадії відкриття провадження у справі, задля недопущення штучного створення підстав для залишення позовної заяви без руху щодо її форми та змісту, а також щодо виконання інших вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України, суд дійшов висновку про наявність обставин, процесуальним наслідком яких є повернення заяви позивачу.

На підставі викладеного, керуючись статтями 19, 20, 44, 185, 258-261, 352-354 Цивільного процесуального кодексу України, суддя -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , про стягнення заборгованості за договорами позики - повернути позивачу.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Київського апеляційного суду через Дніпровський районний суд м. Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Позивач має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення даної ухвали суду.

Суддя: В.І. Галаган