Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(ЗАОЧНЕ)

04 травня 2020 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді - Ярмола О. Я. ,

при секретарі - Кривенко О. С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в місті Біла Церква, в залі суду №5 в порядку спрощеного провадження цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства «Національна акціонерна Страхова компанія «Оранта» до ОСОБА_1 про стягнення страхового відшкодування, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з вказаним позовом, мотивуючи тим, що 12.04.2019 року в м. Біла Церква сталася дорожньо-транспортна пригода, за участю забезпеченого транспортного засобу «Opel Cadett» д.н.з. НОМЕР_1 , яким керував ОСОБА_1 , відповідач по справі, та автомобіля «БМВ X5» д.н.з. НОМЕР_2 , під керуванням водія ОСОБА_2 . Внаслідок цієї ДТП всі автомобілі отримали механічні пошкодження. ДТП сталася з вини відповідача, що встановлено постановою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області 20.09.2019 року у справі 357/5320/19. Відповідно до постанови суду ОСОБА_1 на момент ДТП перебував у стані алкогольного сп`яніння. Станом на момент ДТП цивільно-правова відповідальність власника транспортного засобу «Opel Cadett» д.н.з. НОМЕР_1 , була застрахована згідно Полісу АМ 7895482 в НАСК «Оранта», у зв`язку з чим НАСК «Оранта» сплатило на користь потерпілої особи ОСОБА_2 страхове відшкодування в розмірі 16 093 грн. 21 коп., за мінусом франшизи 1000 грн. Оскільки винним в скоєні дорожньо-транспортної пригоди було визнано ОСОБА_1 , позивач просив в судовому порядку стягнути з відповідача на його користь, суму страхового відшкодування у розмірі 16 093 грн. 21 коп. і судові витрати по справі.

Представник позивача в судове засідання не з`явився, направив заяву про розгляд справи без участі їхнього представника, за наявними матеріалами справи, позов підтримали, заперечень щодо заочного розгляду справи не подали.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про день та час розгляду даної справи був повідомлений належно, письмових пояснень, заяв чи будь-яких клопотань відповідач суду не направив та відповідно до положень ч.3 ст. 130 ЦПК України вважається, що відповідач повідомлений належно про розгляд справи.

На підставі ст. 280 ЦПК України, з урахуванням думки позивача, суд ухвалив провести заочний розгляд справи.

Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до висновку, що позов обґрунтований і підлягає до задоволення.

Так, судом встановлено, що 12.04.2019 року у м.Біла Церква сталася ДТП за участю транспортного засобу «Opel Cadett» д.н.з. НОМЕР_1 , яким керував ОСОБА_1 , відповідач по справі, та автомобіля «БМВ X5» д.н.з. НОМЕР_2 , під керуванням водія ОСОБА_2 .

Відповідно до постанови Білоцерківського міськрайонного суду Київської області 13.06.2019 року, винним в настанні вищевказаної ДТП, визнано ОСОБА_1 його до адміністративної відповідальності за ст. 124 КУпАП, внаслідок порушення водієм ОСОБА_1 п.п.2.3. б,13.1 ПДР та визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст.130 КУпАП України, піддано штрафу і позбавлено прав керування транспортними засобами строком на 1 рік.

З матеріалів справи вбачається, що станом на момент ДТП автомобіль «Opel Cadett» д.н.з. НОМЕР_1 був застрахований в НАСК «Оранта» згідно Полісу АМ № 7895482 .

Встановлено, що відповідно до дослідження № НОМЕР_2 -2 від 08.05.2019 року, страхового акту №ОЦВ -19-33-6319/1 від 30.05.2019 року та розрахунків суми страхового відшкодування, за мінусом франшизи 1000 грн., розмір страхового відшкодування становив 16 093 грн. 21 коп. (а.с.9-14).

При вирішенні вказаного спору суд виходить з наступного.

Статтею 1166 ЦК України встановлено, що шкода, завдана майну фізичної чи юридичної особи, відшкодовується у повному обсязі особою, яка її завдала.

Відповідно до частини другої статті 1187 ЦК України шкода, заподіяна джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір оренди,підряду тощо) володіє транспортним засобом.

Відповідно до ст. 1191 ЦК України, особа, яка відшкодувала шкоду, завдану іншою особою, має право зворотної вимоги /регресу/ до винної особи у розмірі виплаченого відшкодування, якщо інший розмір не встановлений законом.

Відповідно до п. 38.1 ст. 38 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» страховик після виплати страхового відшкодування має право подати регресний позов: п.38.1.1. до страхувальника або водія забезпеченого транспортного засобу, який спричинив дорожньо-транспортну пригоду: а) якщо він керував транспортним засобом у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції; Підпункт "а" підпункту 38.1.1 пункту 38.1 статті 38 в редакції Закону № 3045-VI від 17.02.2011.

Відповідно до п. 4 Постанови Пленуму ВССУ від 01.03.2013 р. за №4 «Про деякі питання застосування судами законодавства при вирішенні спорів про відшкодування шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки, суди повинні мати на увазі, що відповідно до статей 1166, 1187 ЦК шкода, завдана особі чи майну фізичної або юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її завдала. Обов`язок відшкодувати завдану шкоду виникає у її завдавача за умови, що дії останнього були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, - незалежно від наявності вини.

Отже, враховуючи встановлений судом факт керування відповідачем ТЗ в стані алкогольного сп`яніння, суд вважає правомірними вимоги позивача щодо регресної вимоги до страхувальника про відшкодування страхової виплати.

Згідно ч.4, 6 ст. 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Таким чином, аналізуючи вищенаведені правові норми, обставини справи, за відсутності будь-яких заперечень відповідача щодо позовних вимог, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню.

Відповідно до ст.141 ЦПК України підлягає до стягнення з відповідача на користь позивача судові витрати по справі які складаються із: судового збору в сумі 1921, 00 грн., що підтвержується платіжним дорученням №36103 від 11.07.2019 року.

На підставі ст.ст. 1187, 1191 ЦК України, ст. 38 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», керуючись ст.ст. 12, 81, 141, 259, 263-265, 268,280-282 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Позов задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП НОМЕР_6 ) на користь Публічного акціонерного товариства «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта» 16 093 грн. 21 коп. (шістнадцять тисяч дев`яносто три гривні двадцять одну копійку) та судові витрати по справі в сумі 1921,00 грн. (тисяча дев`ятсот двадцять одна гривня).

Заочне рішення може бути оскаржене позивачем до Киїського апеляційного суду протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення.

Заочне рішення може бути скасоване Білоцерківським міськрайонним судом за письмовою заявою відповідача про перегляд заочного рішення, яку може бути подано до суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд -якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного тексту рішення.

Згідно п. 3 Розділу ХІІ ЦПК України під час дії карантину, встановленого КМ України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строк на апеляційне оскарження, визначений ст.284 ЦПК України, продовжується на строк дії такого карантину.

Повний текст рішення виготовлено та підписано 04.05.2020 року.

СуддяО. Я. Ярмола