ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 639/3133/17 Головуючий суддя І інстанції Труханович В. В.
Провадження № 22-ц/818/3180/20 Суддя доповідач Яцина В.Б.
Категорія: Спори про право власності та інші речові права
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

04 травня 2020 року м. Харків.

Харківський апеляційний суд у складі судді судової палати у цивільних справах Яцини В.Б., перевіривши відповідність вимогам закону апеляційної скарги ОСОБА_1 на заочне рішення Жовтневого районного суду м. Харкова від 24 жовтня 2017 року, ухвалене у складі судді Труханович В.В., по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права спільної сумісної власності подружжя,

В С Т А Н О В И В :

Заочним рішенням Жовтневого районного суду м. Харкова від 24 жовтня 2017 року відмовлено у задоволенні позову ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права спільної сумісної власності подружжя.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, 15.04.2020 ОСОБА_1 подала до суду апеляційної інстанції апеляційну скаргу.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 21 квітня 2020 року витребувано із районного суду матеріали справи № 639/3133/17.

Матеріали зазначеної справи надійшли до суду апеляційної інстанції 28.04.2020.

Пунктом 13 Перехідних положень Розділу ХІІІ ЦПК України в редакції від 15.12.2017 передбачено, що судові рішення, ухвалені судами апеляційної інстанції до набрання чинності цим Законом, набирають законної сили та можуть бути оскаржені в апеляційному порядку протягом строків, що діяли до набрання чинності цим Законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 294 ЦПК України (в редакції Кодексу, що діяла на час ухвалення оскаржуваного рішення) апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Оскаржуване рішення ухвалене судом 24.10.2017. Апеляційна скарга подана 15.04.2020, тобто, з пропуском законодавчо визначеного строку на апеляційне оскарження.

Апеляційна скарги містить заяву про поновлення вказаного строку.

Обґрунтовуючи заяву ОСОБА_1 зазначила, що про існування оскарженого рішення суду вона дізналась на початку квітня 2020 року з відзиву на її позовну заяву про поділ спірного будинку, що був предметом спору у цій справі, в натурі між власниками у іншій справі № 639/11/20.

За правилом ч. 3 ст. 354 ЦПК України строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Нормою ч. 2 ст. 358 ЦПК України закріплено, що незалежно від поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у разі, якщо апеляційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, крім випадків:

1) подання апеляційної скарги особою, не повідомленою про розгляд справи або не залученою до участі в ній, якщо суд ухвалив рішення про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки;

2) пропуску строку на апеляційне оскарження внаслідок виникнення обставин непереборної сили.

У цій справі відсутні правові підстави для застосування норми ч. 2 ст. 358 ЦПК України, оскільки ОСОБА_1 не було залучено до участі у справі у суді першої інстанції, та вона посилається на те, оскарженим рішення вирішено питання щодо її прав та обов`язків.

Вважаю за можливе з метою дотримання права на апеляційне оскарження поновити ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження, оскільки вона не приймала участі у розгляді справи в суді першої інстанції, та вона вважає, що оскарженим рішення вирішено питання щодо її прав та обов`язків.

Однак, апеляційне провадження не може бути відкрите з огляду на наявність недоліків змісту апеляційної скарги, що підлягають усуненню з боку апелянта.

Відповідно до ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

При поданні апеляційної скарги ОСОБА_1 не було сплачено судовий збір.

Відповідно до п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

За правилами пп. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» № 3674-VI від 08 липня 2011 року зі змінами та доповненнями, за подання апеляційної скарги на рішення суду підлягає сплаті судовий збір у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Згідно із п. 1 ч. 2 ст. 4 вказаного Закону в редакції, що була чинна на час звернення позивача до суду, за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою підлягав сплаті судовий збір за ставкою 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб на 01.01.2017 був визначений у розмірі 1600 грн 00 коп.

Ціна позову була визначена у розмірі 127141 грн.

Отже, за подання апеляційної скарги підлягає сплаті судовий збір у розмірі 1907 грн 12 коп. (1271,41 х 150% = 1271,41 х 1,5 = 1907,12)

До апеляційної скарги додано клопотання про звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору з урахуванням тяжкого матеріального стану.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

У п. 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17.10.2014 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» судам роз`яснено, що відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК (нині ст. 136 ЦПК України) єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК (нині ст. 12 ЦПК України) повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» № 3674-VI від 08 липня 2011 року зі змінами та доповненнями враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умови, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

За частиною 2 цієї статті суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Так, хоча п. 1 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» напряму не передбачає можливості звільнення від сплати судового збору інших учасників справі крім позивача - фізичної особи, з метою недопущення порушення засад пропорційності та забезпечення права на апеляційний перегляд справи, які закріплені у п.п. 6, 8 ч. 3 ст. 2 ЦПК України, вважаю за необхідне розглянути по суті та відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору з огляду на наступне.

ОСОБА_1 зазначає, що являється особою з інвалідністю ІІІ групи, що не є підставою для звільнення від сплати судового збору відповідно до ст. 5 Закону України «Про судовий збір».

За відсутності доказів на підтвердження того, що майновий стан ОСОБА_1 перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі, суд апеляційної інстанції позбавлений можливості встановити наявність підстав для звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», а тому у задоволенні її клопотання про звільнення від сплати судового слід відмовити за його недоведеністю.

Відмова у задоволенні клопотання не позбавляє ОСОБА_1 права повторно заявити клопотання про звільнення від сплати судового збору, надавши суду відомості про її доходи за 2019 календарний рік.

Враховуючи викладене, вважаю за необхідне залишити апеляційну скаргу ОСОБА_1 без руху для сплати судового збору у сумі 1907 грн 12 коп. та надання до Харківського апеляційного суду оригіналу квитанції про сплату цих витрат, або звернення до суду із клопотанням про звільнення від сплати таких витрат з наданням відомостей про її доходи за 2019 календарний рік.

Реквізити рахунку для сплати судового збору:

розрахунковий рахунок: UA0020011;

отримувач коштів: УК Основ"ян/мХар Основ"янсь/22030101;

код отримувача: 37999628;

банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);

код банку отримувача: 899998;

код бюджетної класифікації: 22030101.

призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________(ПІБ чи назва установи, організації позивача), Харківський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

Для вчинення вказаних дій апелянту слід надати строк 10 днів з дня отримання цієї копії ухвали, який починає діяти з наступного дня після отримання копії цієї ухвали та згідно пункту 3 Розділу ХІІ Прикінцевих Положень до ЦПК України продовжується на строк дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Керуючись ч. 2 ст. 357 ЦПК України суд

У Х В А Л И В:

Поновити ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції.

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без руху.

Встановити ОСОБА_1 строк 10 днів з дня отримання копії цієї ухвали, але не пізніше десяти днів після закінчення строку дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної інфекції «COVID-19», для сплати судового збору у сумі 1907 грн 12 коп. та надання до Харківського апеляційного суду оригіналу квитанції про сплату цих витрат, або звернення до суду із клопотанням про звільнення від сплати таких витрат з наданням відомостей про її доходи за 2019 календарний рік.

Роз`яснити, що у разі невиконання у встановлений строк вищевказаних вимог апеляційна скарга буде вважатися неподаною та повернута апелянту.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.Б. Яцина.