СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 759/3936/20

пр. № 2/759/3293/20

10 квітня 2020 року м. Київ

Святошинського районного суду м. Києва Шум Л.М. розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Святошинської районної в місті Києві державної адміністрації, третя особа: Друга київська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

В березні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до Святошинської районної в місті Києві державної адміністрації, третя особа: Друга Київська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, зазначаючи, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Після її смерті залишилось спадкове майно у вигляді частини квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 . Позивач 06.02.2020 року звернувся до Другої київської державної нотаріальної контори з вимогою про отримання свідоцтва про прийняття спадщини.

06.02.2020 року державний нотаріус Другої київської державної нотаріальної контори Кушнір О.Д. своєю постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії, відмовила ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті його матері ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку з пропущенням строку для прийняття спадщини.

У встановлений законом шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини позивач не звернулася до нотаріальної контори із відповідною заявою з причини направлення у відрядження як волонтера в Луганську область, де потрапив до лікарні з черепно-мозговою травмою. Вважає причини пропуску строку для прийняття спадщини, поважними, оскільки вини не залежали від нього.

Враховуючи наведене, позивач просить суд визнати причину пропуску строку для прийняття спадщини після смерті його матері ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 поважною та визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом.

Ухвалою суду від 10.03.2020 розгляд справи призначено в порядку спрощеного провадження без повідомлення сторін. Ухвалою суду відповідачу надано встановлений законом строк для подання заяви із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, надано строк для направлення відзиву на позовну заяву (а.с. 35-36).

Згідно ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Дослідивши докази в справі у їх сукупності, суд дійшов висновку що позов підлягає задоволенню у повному обсягу з наступних підстав.

Як вбачається із матеріалів справи, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що 30.08.2014 року складено відповідний актовий запис № 14729. (а.с. 20) На момент смерті була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .

ОСОБА_1 є її сином, що підтверджується відповідним свідоцтвом про народження (а. с. 16).

Як вбачається з свідоцтва про право власності на житло від 29.01.1998 року квартира АДРЕСА_1 в рівних частинах належить ОСОБА_2 та ОСОБА_1 (а.с. 22)

Враховуючи встановлені судом обставини судом прийшов до висновку, що у позивача виникли цивільно-правові відносини щодо спадкування за законом на майно після смерті його матері ОСОБА_2 .

Як вбачається з матеріалів справи, окрім позивача ОСОБА_1 із заявою про прийняття спадщини ніхто не звертався.

Як вбачається з матеріалів справи ОСОБА_1 не проживав із спадкодавцем ОСОБА_2 , а тому для прийняття спадщини він повинен був подати заяву про прийняття спадщини в шестимісячний термін, визначений ст. 1270 ЦК України, однак із вказаною заявою звернувся лише 06.02.2020 року.

06.02.2020 року державний нотаріус Другої київської державної нотаріальної контори Кушнір О.Д. своєю постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії, відмовила ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті його матері ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку з пропущенням строку для прийняття спадщини. (а.с.29-30)

Звертаючись із дійсним позовом, ОСОБА_1 пропустив строк для прийняття спадщини.

Обґрунтовуючи поважність пропуску ним строку звернення для прийняття спадщини, позивач вказує перебування у відрядженні як волонтера в Луганську область, де потрапив до лікарні з черепно-мозковою травмою.

На підтвердження перебування в зоні АТО ОСОБА_1 надав довідку від 21.02.2020 року видану Православною церквою України Управління Київської Єпархії у якій вказано, що ОСОБА_1 дійсно з 01.02.2015 року по 15.03.2015 року знаходився у зоні АТО, виконуючи душпастирську місію.

На підтвердження перебування у лікарні з черепно-мозковою травмою ОСОБА_1 надав копію виписки з медичної картки амбулаторного (стаціонарного) хворого, з якої вбачається, що позивач дійсно перебував на лікуванні у Луганській обласній багатопрофільній лікарні у період з 04.02.2015 року по 03.03.2015 року та як наслідок позивач не зміг вчасно приїхати для подачі заяви про прийняття спадщини. (а.с. 31- 32)

Згідно ч.1 ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Статтею 1272 ЦК України встановлено, що у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно Правової позиції Верховного Суду України у справі № 6-85цс12, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Якщо ж у спадкоємця перешкод не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкову масу, то положення ч. 3 ст. 1272 ЦК України не застосовуються.

Листом Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» роз`яснено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Зі змісту п. 207 Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України вбачається, що письмову заяву про прийняття спадщини та відмову від неї може бути надіслано поштою (втратила чинність на підставі наказу Міністерства юстиції України № 296/5 від 22 лютого 2012 року). Надіслання заяви про прийняття спадщини поштою передбачено п. 3.5 гл. 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5.

Норми ст. 1272 ЦК щодо права на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини застосовуються до спадкоємців, право на спадкування яких виникло із набранням чинності ЦК.

Відповідно до ст. 1272 ЦК визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до змісту ст. 1272 ЦК позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається:

1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори;

2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Аналізуючи зібрані по справі докази в світлі наведених правових норм, суд вважає, що строк на звернення із заявою про прийняття спадщини пропущений з поважних причин.

Враховуючи викладене, суд вважає, що є всі підстави для задоволення позовних вимог ОСОБА_1 .

Що стосується додаткового строку, що може бути встановлений для подання позивачем заяви про прийняття спадщини, то суд приходить до висновку про можливість встановлення строку в три місяці з дня набрання рішенням законної сили, який суд вважає достатнім для подання відповідної заяви.

Враховуючи наведене, суд задовольняє позовні вимоги в повному обсязі.

Керуючись ст.ст.3, 79, 80, 130, 174, 209, 218 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Святошинської районної в місті Києві державної адміністрації, третя особа: Друга київська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для прийняття спадщини після смерті матери ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном у три місяці, з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду через Святошинський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: Л.М. Шум