Справа № 183/7982/19
№ 2/183/1813/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 квітня 2020 року Новомосковський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючої судді Сороки О.В.,

секретаря Пащенко А.С.,

розглянувши, у підготовчому судовому засіданні, в порядку загального позовного провадження, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Губиниської селищної ради Новомосковського району Дніпропетровської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

в с т а н о в и в:

18 грудня 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Губиниської селищної ради Новомосковського району Дніпропетровської області, в якому просить визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування свого позову ОСОБА_1 зазначає, що його знайомому ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на підставі Державного акту на право приватної власності на землю серії І-ДП № 131323 від 19.12.2002 року, належала земельна ділянка загальною площею 5,020 га, яка розташована на території Губиниської селищної ради Новомосковського району, земельна ділянка була передана для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, на підставі розпорядження голови Новомосковської районної державної адміністрації від 30.09.2002 року № 935.

ОСОБА_2 , не маючи ніяких близьких родичів, підтримував з позивачем дружні стосунки, останній піклувався про нього. За життя, а саме 21.05.2004 року ОСОБА_2 склав заповіт, яким заповів зазначену вище земельну ділянку позивачу по справі, однак будучи людиною досить похилого віку, не маючи жодних родичів, він був влаштований в Панасівський геріатричний пансіонат.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 помер в Панасівському геріатричному пансіонаті для людей похилого віку, про що позивачеві стало відомо лише у травні 2019 року, оскільки після влаштування до Панасівського геріатричного закладу ОСОБА_2 деякий час підтримував з позивачем телефонний зв`язок, а потім цей зв`язок обірвався. Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина, в тому числі, і на зазначену вище земельну ділянку, з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована на території Губиниської селищної ради Новомосковського району Дніпропетровської області. Являючись спадкоємцем за заповітом, дізнавшись про смерть спадкодавця, позивач одразу звернувся до приватного нотаріуса Новомосковського районного нотаріального округу Лили І.А. із заявою про прийняття спадщини, однак приватним нотаріусом було відмовлено спадкоємцю у прийнятті заяви, у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для звернення з заявою про прийняття спадщини.

Між тим, позивач вказує, що причиною пропуску строку для прийняття спадщини стало те, що на час перебігу та спливу шестимісячного строку, він не був обізнаний про смерть спадкодавця, а за станом свого здоров`я та з особистих обставин, він не мав можливості підтримувати постійний зв`язок з ОСОБА_2 . При цьому позивач посилається на те, що інших спадкоємців у ОСОБА_2 не існує. За вказаних обставин позивач вважає, що причина пропуску строку для прийняття спадщини є поважною, а тому є достатні підстави для визначення йому додаткового часу для подання заяви про прийняття спадщини.

Ухвалою суду від 19 грудня 2019 року відкрите провадження по справі.

Ухвалою суду від 06.03.2020 року зобов`язано приватного нотаріуса Новомосковського районного нотаріального округу Лилу І.А. надати копію спадкової справи після смерті ОСОБА_2 .

В судове засідання представник позивача не з`явилася, звернувшись до суду з заявою про розгляд справи у її відсутність, позов підтримала.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, надіславши до суду заяву, у якій просив розгляд справи здійснювати без участі представника Губиниської селищної ради, позовні вимоги визнав у повному обсязі.

На підставі ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи.

Суд, дослідивши докази, з точки зору належності та допустимості, а у своїй сукупності з точки зору достатності, дійшов до наступного.

Згідно Державного акту на право приватної власності на землю серії І - ДП № 131323, виданого 09 грудня 2002 року Новомосковською районною державною адміністрацією, ОСОБА_2 на праві приватної власності належала земельна ділянка площею 5,020 га, з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована на території Губиниської селищної ради Новомосковського району Дніпропетровської області (а.с.6).

21.05.2004 року ОСОБА_2 склав заповіт, що був посвідчений державним нотаріусом Новомосковської районної державної нотаріальної контори Ріхтер Н.В., зареєстрований в реєстрі за № 1-806, у відповідності до якого зазначену вище земельну ділянку він заповів ОСОБА_1 (а.с. 7).

ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в с.Панасівка Новомосковського району Дніпропетровської області, що стверджується копією актового запису про смерть № 43 від 23 липня 2012 року (а.с.11).

Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру №59956860 від 04.04.2020 року, інформація щодо наявності спадкової справи після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , - відсутня.

Між тим, матеріали справи містять лист приватного нотаріуса Новомосковського районного нотаріального округу І.А. Лили від 20.05.2019 року, у відповідності до якого позивачеві відмовлено у прийнятті заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_2 , в зв`язку з пропуском строку, визначеного ст. 1270 ЦК України.

Правовідносини, що виникли між сторонами з приводу прийняття спадщини, врегульовані наступними нормами закону.

Так, ч. 1, 2 ст. 1269 ЦК України визначено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

У відповідності до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, тобто з моменту смерті спадкодавця.

Судом встановлено, що позивач звернувся до приватного нотаріуса Новомосковського районного нотаріального округу Дніпропетровській області Лили І.М., із заявою про прийняття спадщини та заведення спадкової справи після смерті ОСОБА_2 лише в травні 2019 року.

У відповідності до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до роз`яснень викладених абзацами 1, 2, 3, 4 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Як зазначає позивач у своєму позові, причиною пропуску строку для прийняття спадщини стало те, що він не був обізнаний про смерть спадкодавця з особистих обставин, оскільки, перебуваючи у шлюбі зі ОСОБА_3 , він разом з дружиною здійснював догляд за тяжко хворим інвалідом першої групи ОСОБА_4 , який помер у липні 2018 року . Крім того, ОСОБА_1 сам має ряд хронічних захворювань, і у встановлений законом строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , він перебував на тривалому лікуванні, проходив коштовне обстеження.

Про наявність поважних причин, які стали підставою для пропуску строку для прийняття спадщини свідчать належні та допустимі докази щодо стану здоров`я самого позивача та стану здоров`я особи, за якою ОСОБА_1 здійснював догляд, внаслідок чого фізично не міг прийняти спадщину після смерті ОСОБА_2 (а.с. 11-28).

Отже, в судовому засіданні знайшло своє підтвердження, що позивач з поважної причини пропустив строк для прийняття спадщини. Доводи, викладені позивачем у позові розцінюються судом, як поважні причини, пов`язані з істотними для позивача труднощами на вчинення такої дії.

Відповідно до ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Відповідно до ст. 78 ЦПК України, суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Аналіз вищезазначених норм закону, а також встановлені в судовому засіданні обставини щодо причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, та відсутність інших спадкоємців, що прийняли спадщину після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , дають суду підстави для визначення позивачеві додаткового строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , і достатнім, в даному випадку, буде строк в два місяці.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 1270, 1272 ЦК України, ст. ст. 12, 76, 81, 89, 200, 263, 265 ЦПК України, суд,-

у х в а л и в:

Позов ОСОБА_1 , - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 (РНОКПП НОМЕР_2 ), додатковий строк в 2 (два) місяці, з дня набрання рішення законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 ЦПК України, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

Суддя О.В. Сорока.