Справа № 373/521/20
УХВАЛА

29 квітня 2020 року м. Переяслав

Переяслав-Хмельницький міськрайонний суд Київської області в складі

головуючої судді Залеської А.О.,

розглянувши заяву представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_1 до Києво-Святошинського районного відділу Державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про зняття арешту з майна та коштів боржника,

встановив:

Представник позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 звернувся до суду з заявою про забезпечення позову ОСОБА_1 до Києво-Святошинського районного відділу Державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про зняття арешту з майна та коштів боржника, оскільки вважає, що накладені арешти носять протиправний характер, сума стягнення в оскаржуваній постанові виконавця не відповідає сумі стягнення, вказаній в рішенні суду та у виконавчому провадженні і різниця становить 6108183,78 грн, що майже втричі більше, ніж у рішенні суду. При цьому арешт накладено на рахунок позивача, на який він отримує заробітну плату та соціальну виплату.

В заяві просить забезпечити позов шляхом зупинення дії постанови державного нотаріуса Тарасенка В.О. про арешт коштів боржника від 19.09.2019 у виконавчому провадженні №58740984 та постанови державного нотаріуса Тарасенка В.О. про арешт майна боржника від 19.09.2019 у виконавчому провадженні №58740984 на час розгляду судом справи про їх скасування.

Дослідивши заяву про забезпечення позову на предмет її обгрунтування, а також вивчивши зміст документів доданих до неї, судом встановлено наступне.

Заява про забезпечення позову подана одночасно з позовною заявою ОСОБА_1 до Києво-Святошинського районного відділу Державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про зняття арешту з майна та коштів шляхом скасування постанови державного виконавця про арешт коштів боржника.

Відповідно до ч.2 ст.149 ЦПК України, забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Статтею150 ЦПК України види забезпечення позов, серед яких заявник послався на п. 10 ч.1 ст. 150 ЦПК України : позов забезпечується іншими заходами у випадках, передбачених законами, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Відповідно до пунктів 3, 7 ч. 1 ст. 151 ЦПК України заява про забезпечення позову подається в письмовій формі, підписується заявником і повинна містити: предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову; інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Вказаних вимог закону процесуального закону заявником не дотримано, оскільки обрано спосіб забезпечення позову, який не передбачено законом та, який є втручанням суду у виконавче провадження та повноваження виконавця щодо зупинення виконавчих дій.

Також заявником зовсім не обґрунтовано необхідність забезпечення позову конкретними обставинами та ризиками, що утруднять виконання судового рішення у справі про зняття арешту з майна боржника.

Крім цього, ухвалою суду від 28.04.2020 позовна заява повернута позивачу з підстав, передбачених ч.1, 3 ст. 44 ЦПК України, оскільки суд дійшов висновку, що позов не ґрунтується на вимогах закону, є завідомо безпідставним та має очевидно штучний характер.

Розділом VII ЦПК України передбачено порядок здійснення судового контролю за судовим рішенням, тим судом, який розглянув справу як суд першої інстанції.

В досліджуваній ситуації це Печерський районний суд міста Києва.

Позивач, як сторона виконавчого провадження умисно не звертається до суду зі скаргою на рішення та дії державного виконавця в порядку, передбаченому ст.ст. 447-449 ЦПК України, подає завідомо безпідставний позов та штучно змінює підсудність.

За правилами ст. 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається, виключно за клопотанням особи, яка його сплатила та за ухвалою суду.

З огляду на вищевикладене суд дійшов висновку про відмову в забезпеченні позову, у зв`язку з необґрунтованістю заяви.

На підставі викладеного, керуючись ст. 153 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_1 до Києво-Святошинського районного відділу Державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про зняття арешту з майна та коштів боржника відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), цей строк продовжується на строк, встановлений пунктом 3 Розділу XII «Прикінцеві положення».

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу ХIIІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги можуть подаватися учасниками справи через Переяслав-Хмельницький міськрайонний суд Київської області.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

Суддя А.О. Залеська