Провадження № 2/643/452/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.04.2020 року Московський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого судді Довготько Т.М.

за участю секретаря судового засідання Хотян К.В.

розглянувши у закритому судовому засіданні в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Московський у м. Харкові відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області про оспорювання батьківства, виключення запису про батька з актового запису про народження дитини,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з вищезазначеним позовом, у якому просить виключити з актового запису №10 від 06.01.2015р., вчиненого Московським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції про народження ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відомості про батька дитини ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В обґрунтування позову ОСОБА_1 зазначив, що з 06.10.2012року по 26.09.2017року, він та відповідач перебували в зареєстрованому шлюбі. Рішенням Московського районного суду м.Харкова від 26.09.2017року, шлюб між ними було розірвано. Під час шлюбу відповідач ІНФОРМАЦІЯ_3 народила доньку ОСОБА_3 . Походження дитини було визначено у відповідності до ст.122 СК України, батьками дитини записані він та відповідач. На час реєстрації народження дитини, він був впевнений, шо він є біологічним батьком доньки, однак ІНФОРМАЦІЯ_4 відповідач повідомила йому, що він не є біологічним батьком дитини.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 28.12.2018 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження.

Ухвалою Московського районного суду м.Харкова від 02.04.2019року по справі було призначено судову молекулярно-генетичну експертизу.

Ухвалою Московського районного суду м.Харкова від 20.06.2019року було поновлено провадження по справі.

Ухвалою Московського районного суду м.Харкова від 19.07.2019року по справі було призначено судову молекулярно-генетичну експертизу.

Ухвалою Московського районного суду м.Харкова від 17.10.2019року було поновлено провадження по справі.

Ухвалою Московського районного суду м.Харкова від 18.11.2019року по справі було призначено судову молекулярно-генетичну експертизу.

Ухвалою Московського районного суду м.Харкова від 20.02.2020року було поновлено провадження по справі.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 17.03.2020 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

Позивач ОСОБА_1 через канцелярію суду, подав заяву, в якій просить справу розглядати у його відсутність та відсутність його представника, позовні вимоги задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 , через канцелярію суду, надала заяву, в якій зазначає, що не заперечує проти задоволення позовних вимог та просить суд розглядати справу без її участі.

Представник відповідача ОСОБА_4 , через канцелярію суду подала заяву, в якій просить розглядати справу без її участі та участі відповідача, позовні вимоги визнають.

Представник третьої особи Московський відділ державної виконавчої служби м.Харкова ГТУЮ у Харківській області, через канцелярію суду надав заяву про розгляд справи без його участі.

Дослідивши матеріали справи, зібрані у справі докази, суд приходить до наступного.

У відповідності з ч.1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом, сторони по справі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 з 2012 року перебували в зареєстрованому шлюбі, який було розірвано рішенням Московського районного суду м. Харкова від 26.09.2017року.

Згідно свідоцтва про народження, ОСОБА_3 народилася ІНФОРМАЦІЯ_3 , про що 06.01.2015 року складено відповідний актовий запис № 10. Батьком дитини записаний ОСОБА_1 , матір`ю ОСОБА_2 .

Так, звертаючись до суду з вказаним позовом ОСОБА_1 вказував, що під час реєстрації дитини він не знав що не є біологічним батьком дитини, тому звернувся до суду з позовною заявою про виключення запису про нього як батька дитини з актового запису про її народження.

Відповідно до положень ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цивільно-процесуальним Кодексом України, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до приписів ст. 136 СК України - особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття. Не має права оспорювати батьківство особа, записана батьком дитини, якщо в момент реєстрації себе батьком дитини вона знала, що не є її батьком, а також особа, яка дала згоду на застосування допоміжних репродуктивних технологій відповідно до частини першої статті 123 цього Кодексу. До вимоги чоловіка про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини позовна давність не застосовується.

Як роз`яснено у пунктах 11, 12 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року №3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень (стаття 136 СК України), шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї, як батька, з актового запису про народження дитини, а також жінка, котра народила дитину в шлюбі (стаття 138 СК України), звернувшись із позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка як батька дитини. Предметом доказування в справах про оспорювання батьківства є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною.

Доводити відсутність кровного споріднення з дитиною чоловік може будь-якими допустимими доказами, суттєвими з яких будуть висновки судово-медичної, біологічної, генетичної експертиз.

Згідно з п. 4 ст.129 Конституції України однією з основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

Відповідно до положення частини п`ятої ст. 12 ЦПК України, суд зберігаючи об`єктивність і неупередженість: керує ходом судового процесу; сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або не вчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко і відеозаписів, висновків експертів.

Відповідно до частини першої статті 103 ЦПК України для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо, суд призначає експертизу за заявою осіб, які беруть участь у справі.

Так, з матеріалів справи вбачається, що за клопотанням позивача у справі ухвалами Московського районного суду м. Харкова від 02.04.2019року, 19.07.2019року та 18.11.2019року призначалась судова молекулярна-генетична експертиза, проведення якої доручалась експертам Харківського науково-дослідницького експертно-криміналістичного центру МВС України, але відповідач ОСОБА_2 з дитиною ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 до відділу біологічних досліджень та обліку Харківського НДЕКЦ МВС жодного разу не з`явились, тому ухвали суду були повернуті без виконання експертизи.

При цьому сторонам було роз`яснено наслідки ухилення від участі в експертизі.

Відповідно до вимог ст. 109 ЦПК України у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто з цих осіб ухиляється, а також яке це для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити в його визнанні. У разі ухилення відповідача від проведення судово-біологічної (судово-генетичної) експертизи у справах про визнання батьківства, материнства суд має право постановити ухвалу про примусовий привід на проведення такої експертизи.

Тому, враховуючи, що предметом позову є не визнання батьківства, а виключення запису як батька з актового запису про народження дитини, привід відповідача на проведення судово-генетичної експертизи в даному випадку не допускається і тому підлягає застосуванню ст.109 ЦПК України, а саме визнання факту того, що позивач не є батьком ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

З позову вбачається, що у зв`язку з тим що, позивач не є біологічним батьком ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , він бажає щоб його данні були виключенні із актового запису про народження дитини.

Таким чином, враховуючи вищенаведене та, що відповідач визнає позовні вимоги, про що зазначає у відповідній заяві, суд дійшов до висновку, що позов ОСОБА_1 про оспорювання батьківства, внесення змін до актового запису про народження підлягає задоволенню.

Окрім того, у відповідності зі ст.141 ЦПК України з відповідача підлягає стягненню на користь позивача судовий збір.

На підставі ст. ст. 4, 12, 13, 80, 81, 141, 263, 265 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 / АДРЕСА_1 / до ОСОБА_2 / АДРЕСА_2 , третя особа: Московський у м. Харкові відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області /м.Харків, вул. Валентинівська, 31/ про оспорювання батьківства, виключення запису про батька з актового запису про народження дитини задовольнити.

Виключити з актового запису № 10 від 06 січня 2015 року Московського відділу державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції про народження ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , відомості про батька ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянина України.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІПН НОМЕР_1 -704,80 грн. судового збору.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Харківського апеляційного суду, протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Т.М. Довготько