Іванівський районний суд Одеської області
Справа № 499/400/20
Провадження № 2/499/199/20
У Х В А Л А

про залишення заяви без руху

04 травня 2020 року смт.Іванівка

Суддя Іванівського районного суду Одеської області Кравчук О.О. розглянувши цивільну справу за позовною заявою Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Маловський» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги,

В С Т А Н О В И В:

1.Суть питання, що вирішується ухвалою таке.

29 квітня 2020 року ОСОБА_2 (далі також представник) в інтересах Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Маловський» (далі також позивач) звернулася до суду із позовної заявою до ОСОБА_1 (далі також відповідач) про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги, посилаючись на те, що відповідач не здійснює розрахунки за спожиті житлово-комунальні-послуги (далі - також позовна заява).

Суд вирішує питання щодо залишення позовної заяви без руху.

2. Мотиви, з яких суд дійшов висновків, і закону, яким керувався суд, постановляючи ухвалу такі.

Позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються (пункт 3 частини 3 статті 175 Цивільного процесуального кодексу України (далі також ЦПК)

Ціна позову визначається у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку(пункт 1 частини 1 статті 176 ЦПК).

Представник у тексті позовної заяви вказала, що розмір заборгованості, за період з грудня 2018 року по лютий 2020 року становить 2736 гривень 54 копійки, однак позовна заява не містить конкретного зазначення ціни позову .

Позовна заява повинна містити зокрема: підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав (пункт 10 частини 3 статті 175 ЦПК).

Однак представником не підтверджено про те, що нею не подано іншого позову (позовів) до відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Зі смислучастини 1 статті 177 ЦПК позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості учасників справи.

Однак, представник не додала копії документів, що були додані до заяви, а саме: платіжне доручення № 218 від 23 березня 2020 року, платіжне доручення № 220 від 16 квітня 2020 року, ухвалу від 06 квітня 2020 року, інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, судовий наказ від 14 грудня 2017 року, меморіальний ордер від 05 січня 2018 року, меморіальний ордер від 23 лютого 2018 року, меморіальний ордер від 01 березня 2018 року.

До позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону (частина 4 статті 177 ЦПК).

Ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (стаття 4 Закону України «Про судовий збір», далі також Закон).

Статтею 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2020 рік» установлено, що у 2020 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2020 року складає 2102 гривні.

Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України (частина 2 статті 9 Закону).

Представник до заяви додав платіжне доручення №220 від 16 квітня 2020 року за подання позовної заяви у розмірі 1891 гривню 80 копійок (далі також квитанція).

Представник у позовній заяві зазначила, що зверталася до із заявою про видачу судового наказу, але ухвалою Іванівського районного суду Одеської області від 06 квітня 2020 року у справі №499/341/20 відмовлено у видачі судового наказу (далі також ухвала від 06 квітня 2020 року).

Відповідно до частини 2 статті 164 ЦПК, у разі відмови у видачі судового наказу або в разі скасування судового наказу внесена сума судового збору стягувачу не повертається. У разі пред`явлення стягувачем позову до боржника у порядку позовного провадження сума судового збору, сплаченого за подання заяви про видачу судового наказу, зараховується до суми судового збору, встановленої за подання позовної заяви.

Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів) (частина статті 177 ЦПК).

Представником до позовної заяви долучено лише роздруківка ухвали від 06 квітня 2020 року з Єдиного державного реєстру судових рішень, з тексту якої неможливо встановити до якого саме боржника була подана заява про видачу судового наказу.

За таких обставин представнику необхідно надати суду належним чином завірену копію ухвали від 06 квітня 2020 року, яка набрала законної сили, або здійснити доплату судового збору у загальному розмірі 210 гривень 20 копійок, на відповідний рахунок суду, що має підтверджуватися належними документами з наданням їх копій для учасників справи.

Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення(частина 1, 2, 4, 5 статті 95 ЦПК).

Зі смислу пункту 3 частини 3 статті 175 ЦПК виходить, що заява повинна містити: зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Порядок засвідчення копії документа регламентований підпунктами, 5.26, 5.27 пункту 5 Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації, затвердженої наказом Держспоживстандартом від 07 квітня 2003 року №55, де передбачається, що відбитком печатки організації засвідчують на документі підпис відповідальної особи. Відбиток печатки ставлять так, щоб він охоплював останні кілька літер назви посади особи, яка підписала документ. Відмітка про засвідчення копії документа складають зі слів "Згідно з оригіналом", особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії.

Проте, представник до позовної заяви додала копії документів та копію позовної заяви з додатками, що мають направлятися відповідачу, які не засвідчені в порядку встановленому чинним законодавством, тобто за відсутності відбитку печатки організації та реквізитів відповідного засвідчення.

Крім того, позовна заява не містить тексту з зазначенням відомостей щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви.

Заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини (пункт 5 частини 3 статті 175 ЦПК).

У заяві не зазначено, виходячи з положень пункту 5 частини 3 статті 175 ЦПК докази на підтвердження реєстрації відповідача у квартирі АДРЕСА_1 , ознайомлення відповідача з таблицею тарифів, укладення між позивачем та відповідачем письмового договору про надання житлово-комунальних послуг, фактичного отримання послуг відповідачем, здійснення відповідачем оплати заборгованості відповідно до судового наказу Суворовського районного суду Одеської області від 14 грудня 2017 року.

Така правова позиція підтверджується роз`ясненнями Верховного Суду України, який в абзаці 1 пункту 7 постанови Пленуму Верховного суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» від 12 червня 2009 року № 2 роз`яснив, що заява повинна відповідати вимогам ЦПК. У зв`язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у заяві повинні не лише міститися вимоги, а й бути викладені обставини, якими заявник обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

За таких обставин представнику у заяві слід зазначити докази, що підтверджують кожну вказану в цій ухвалі обставину, або причини неможливості їх зазначення, а у випадку неможливості отримання таких доказів зазначити про це з подальшим направленням до суду відповідних клопотань про забезпечення цих доказів, виклик свідків, тощо.

При цьому, представнику роз`яснюється, що у заяві необхідно саме зазначити, тобто зробити конкретне посилання про наявність таких доказів, які підтверджують викладені обставини, а вже їх надання до суду представник має право забезпечити до початку розгляду справи по суті.

При цьому, позивачу роз`яснюється, що у позовній заяві необхідно зазначити про наявність таких доказів, які підтверджують викладені обставини, а їх надання до суду позивач має право забезпечити до початку розгляду справи по суті.

Таким чином, позовну заяву подано без дотримання вимог статей 175, 177 ЦПК.

Тому, з урахуванням частини 1 статті 185 ЦПК, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовною заявою, суддя постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Суддя роз`яснює позивачу, що усунення недоліків позовної заяви має відбуватися шляхом подання тексту нової позовної заяви з доданими до неї документами відповідно до кількості відповідачів.

Суддя привертає увагу позивача, представника, що суд не може надавати привілеї будь-якому учаснику справи та має здійснювати судочинство в межах, й порядку визначеному процесуальним законом, щоб у стороннього, розсудливого спостерігача не виникало сумнівів в його необ`єктивності. Тому, позивач, представник не мають сприймати постановлення ухвали про залишення позовної заяви без руху, як перешкоду у розгляді позовної заяви, а як необхідність виконання вимог закону для забезпечення справедливого, неупередженого та своєчасного подальшого вирішення цієї справи.

3. Висновок такий.

З огляду на зазначене суд доходить до висновку, що позовну заяву необхідно залишити без руху, надавши позивачу, представнику строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків.

Керуючись статтями 95, 175, 177, 185 ЦПК, суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Маловський» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги - залишити без руху.

Надати представнику, позивачу строк для усунення недоліків заяви, вказаних в мотивувальній частині ухвали.

Роз`яснити представнику, позивачу, що в разі невиконання вимог вказаних в ухвалі про залишення позовної заяви без руху, позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СуддяО. О. Кравчук