ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 жовтня 2020 року колегія суддів Судової палати з розгляду цивільних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:

головуючого - Красвітної Т.П.,

суддів: Свистунової О.В., Єлізаренко І.А.,

при секретарі Догоновій О.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро цивільну справу по апеляційній скарзі Акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» на рішення Жовтневого районного суду м.Дніпропетровська від 29 квітня 2020 року по справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк», третя особа - Національне агентство з питань запобігання корупції, про скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани, -

ВСТАНОВИЛА:

08 листопада 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з даним позовом, посилаючись на те, що з 2003 року він працює в AT КБ «Приватбанк» на різних посадах, а з 02.04.2012 року керівником напрямку «Credit collection». З червня 2019 року позивач очолює комітет Первинної профспілкової організації співробітників АТ КБ «Приватбанк». 06.11.2019 року він довідався, що 05.11.2019 року Головою Правління AT КБ «Приватбанк» Петром Крумханзлом виданий наказ №КТ-БТ-СП-2019-7390857 про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани «за порушення дотримання правил та процедур про інформаційну безпеку, а саме: п. 5.5.1.4.6. Порядку про доступ в інформаційні системи, затвердженого рішенням Технологічного комітету від 17.09.2018 року та Політики обміну інформацією, затвердженої рішенням Технологічного комітету від 06.11.2017 року». У наказі йдеться про те, що позивач 15.10.2019 року самовільно переглядав дані програмних комплексів банку на незаблокованому ноутбуці ОСОБА_2 , фактично працював під чужим обліковим записом, зробив фотографію службової перевірки к.д. 7324404, чим порушив внутрішні нормативні акти AT КБ «Приватбанк». Акти, про порушення який йдеться у наказі - як то Порядок про доступ в інформаційні системи, затверджений рішенням Технологічного комітету від 17.09.2018 року та Політика обміну інформацією, затверджена рішенням Технологічного комітету від 06.11.2017 року ніколи не доводилися до відома співробітників AT КБ «Приватбанк». Переважна більшість співробітників AT КБ «Приватбанк» не знають, що є такий орган у AT КБ «Приватбанк» як Технологічний комітет. Наказ №КТ-БТ-СП-2019-7390857 прийнято незаконно з порушенням норм трудового права, а викладені у ньому факти не відповідають дійсності. ОСОБА_1 не працював на комп`ютері під чужим обліковим записом, не робив жодних фотографій з нього, що підтверджуються складеним співробітником служби безпеки банку протоколом пояснень ОСОБА_2 . Не відповідають дійсності твердження у наказі про те, що дії позивача призвели до витоку стороннім особам конфіденційної чутливої інформації банку. Не погодився з тим, що він відмовлявся надавати пояснення щодо порушень, адже пояснень від нього не запитували, у наказі відсутні посилання на акт про відмову від їх надання. Сам наказ позивач вважає негативним для нього наслідком викриття ним у травні 2019 корупційних діянь голови Правління банку П. Крумханзла і члена правління банку ОСОБА_3 , які полягають у незаконній передачу останніми прав банку на стягнення заборгованості третім особам на загальну суму 759000000,00 грн., чим завдано банку шкоду у розмірі більш ніж 10 млн. грн., про що внесені відомості до ЄРДР за його заявою, кримінальне провадження №000140 розслідується Службою безпеки України. Тому твердження відповідача про те, що він 13.05.2019 року направляв стороннім особам листи з файлами, що містили банківську таємницю та конфіденційну інформацію, є насправді повідомленням про корупційний злочин. Саме через це позивача досі не притягнуто до дисциплінарної відповідальності, а в офіційних документах і в оспорюваному наказі не вказано, яку саме банківську таємницю та конфіденційну інформацію розголошено. Після повідомлення про корупційні дії відповідачем вчинено низку протиправних дій, направлених на незаконне переслідування і порушення трудових прав, які виражаються у незаконному відстороненні від роботи, відключенні від доступу до електронних систем банку, що унеможливлює виконання трудових обов`язків. Такі дії відповідача навмисними перешкодами йому як викривачеві корупції. Позивач з огляду на положення ч. 3 ст. 53 Закону України «Про запобігання корупції» як викривач корупції не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності чи підданий з боку керівника або роботодавця іншим негативним заходам впливу. Крім того, Комітетом Первинної профспілкової організації співробітників АТ КБ «Приватбанк», членом якої він є, відмовлено у притягненні його до дисциплінарної відповідальності. Проте відмова визнана відповідачем не обґрунтованою, що не відповідає фактичним обставинам справи і є порушенням ч. 2 ст. 252 КЗпП України. Тому позивач просив визнати незаконним і скасувати наказ №КТ-БТ-СП-2019-7390857 Голови Правління AT КБ «Приватбанк» від 05.11.2019 року про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани.

Рішенням Жовтневого районного суду м.Дніпропетровська від 29 квітня 2020 року позовні вимоги задоволено. Визнано незаконним і скасовано наказ Голови Правління Акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» Петра Крумханзла №КТ-БТ-СП-2019-7390857 від 05 листопада 2019 року «Про винесення дисциплінарних стягнень» про оголошення догани керівнику напрямку «Credit Collection» ГО ОСОБА_1 . Стягнуто з відповідача на користь ОСОБА_1 судові витрати по справі у вигляді судового збору у розмірі 768,40 грн.

В апеляційній скарзі АТ КБ «ПриватБанк», посилаючись на неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, неправильного застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, ставить питання про скасування оскаржуваного рішення та ухвалення нового судового рішення про відмову в задоволенні позовних вимог.

Розглянувши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги та заявлених позовних вимог, колегія не знаходить підстав для задоволення апеляційної скарги та скасування оскаржуваного рішення, виходячи з наступного.

Встановлено судом та стверджується зібраними в справі доказами, що позивач з 15 серпня 2002 року працював у АТ КБ «ПриватБанк» (до перейменування ЗАТ КБ «ПриватБанк» і ПАТ КБ «ПриватБанк») на різних посадах, що підтверджується копією його трудової книжки серії НОМЕР_1 (а.с. 77-78 т. 2).

З 29 березня 2012 року позивач переведений на посаду керівника напрямку «Credit collection» наказом №СП-2012-6636944 від 29.03.2012 року «Про перепідпорядкування напрямку «Credit collection» лінійно голові Правління ПриватБанку» (а.с. 75, 78 т. 2).

Згідно витягу з наказу №СП -2018-6756573 від 02.05.2018 року «Про зміну штатного розкладу у зв`язку з приведенням посад у відповідність національному класифікатору» П.Крумханзла - затверджено зміни у штатний розклад і назву посади ОСОБА_1 змінено на керівник напрямку з юридичної роботи, підрозділ - напрямок «Credit collection»/Управління ризиками/Головний офіс ПриватБанку (а.с. 76, 78 т. 2).

Відповідно до наказу Голови Правління AT КБ «ПриватБанк» від 05.11.2019 року №КТ-БТ-СП-2019-7390857 «Про винесення дисциплінарних стягнень» оголошена догана керівнику напрямку «Credit collection» ОСОБА_1 за порушення дотримання правил та процедур про інформаційну безпеку, а саме п. 5.5.1.4.6. «Порядку про доступ в інформаційні системи», затвердженого рішенням Технологічного комітету від 17.09.2018 року та «Політики обміну інформацією», затвердженої рішенням Технологічного комітету від 06.11.2017 року (а.с. 7-8 т.1).

Зі змісту зазначеного вище наказу від 05.11.2019 року №КТ-БТ-СП-2019-7390857 вбачається, що дисциплінарне стягнення винесене за результатами проведеної службової перевірки за фактом публікацій у «Facеbook» матеріалів висновку службової перевірки щодо зловживань службовим становищем керівником проекту (працівником банку), якою встановлено, що керівник напрямку «Credit Collection» ГО ОСОБА_1 15.10.2019 року самовільно переглядав дані програмних комплексів банку на незаблокованому ноутбуці ОСОБА_4 , фактично працював під чужим обліковим записом, зробив фотографію висновку службової перевірки (к.д. 7324404), чим грубо порушив вимоги «Порядку про доступ в інформаційні системи», затвердженого рішенням Технологічного комітету від 17.09.2018 року (п. 5.5.1.4.6. Зберігання та обробка інформації, отриманої з вітрин даних, повинні здійснюватися виключно на банківських носіях інформації і використовуватися тільки в рамках корпоративної мережі. Забороняється перенесення даних на зовнішні носії інформації, передача даних не уповноваженим особам поштою, Skype aбo іншими засобами комунікацій і передачі даних) та «Політики обміну інформацією», затвердженої рішенням Технологічного комітету від 06.11.2017 року.

Також підстави винесення наказу від 05.11.2019 року №КТ-БТ-СП-2019-7390857 обґрунтовані тим, що:

- від порушника було запрошено письмові пояснення щодо факту порушення, які він відмовився надавати;

- про причетність до витоку конфіденційної інформації ОСОБА_1 , а отже, невиконання керівниками напрямку "Credit collection" своїх прямих професійних обов`язків та ігнорування важливості поводитися з чутливою інформацією банку, як цього вимагають внутрішні положення про інформаційну безпеку, правила внутрішнього трудового розпорядку та положення про структурний підрозділ, свідчать також пояснення заступника керівника напрямку «Credit Collection» - керівника Департаменту «Prime Collcection» ГО ОСОБА_4 ;

- дії ОСОБА_1 призвели до витоку стороннім особам конфіденційної чутливої інформації Банку;

- аналогічні факти, пов`язані з витоком конфіденційної інформації мали місце і раніше (а саме у травні 2019 року, що стосувалося передачі такої інформації ОСОБА_5 ) та підтверджувалися висновками перевірок, проведення згідно з чинними процедурами банку;

- раніше підрозділом СБ ГО підтверджено факт передачі стороннім особам конфіденційної інформації керівником напрямку «Credit collection» ГО ОСОБА_1 (к.д. НОМЕР_2 ); згідно матеріалів службового розслідування, ОСОБА_1 , діючи умисно, 13.05.2019 року зі своєї корпоративної електронної поштової скриньки ІНФОРМАЦІЯ_1 направив листи сторонній особі з файлами, які містили банківську таємницю та конфіденційну інформацію;

- наведене свідчить про черговий факт винного грубого порушення ОСОБА_1 своїх трудових обов`язків, що в розумінні ст. 147 КЗпП України є підставою для застосування дисциплінарного стягнення.

У наказі від 05.11.2019 року №КТ-БТ-СП-2019-7390857 також зазначено, що відмова виборного органу Первинної профспілкової організації співробітників AT КБ «ПриватБанк» від 31.10.2019 року на притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 , який є членом (керівником) виборного профспілкового органу, не містить правового обґрунтування.

Відповідачем надано суду копію висновку №ZAKI-2019/1-7341589 за результатами проведення службової перевірки за фактом публікації у «Facebook» матеріалів висновку службової перевірки, складеного 22.10.2019 року головним спеціалістом з питань внутрішньої безпеки ГО ОСОБА_12, на підставі усної вказівки керівника Напрямку «Служба Безпеки» ГО. ОСОБА_6 , затвердженого останнім 22.10.2019 року (а.с. 152 - 155 т. 1).

Відповідно до змісту зазначеного вище висновку №КТ-БТ-СП-2019-7390857 від 22.10.2019 року, встановлено, що у жовтні 16.10.2019 року співробітниками СБ ГО проведено службову перевірку за фактом зловживань службовим становищем керівником проекту по зовнішнім і внутрішнім комунікацій ГО ОСОБА_7 (к.д. НОМЕР_3 ). Висновок службової перевірки затверджено 16.10.2019 року першим заступником керівника Напрямку - керівником Департаменту внутрішньої безпеки та взаємодії з правоохоронними органами - Уповноваженим з реалізації антикорупційної програми ГО ОСОБА_13 16.10.2019 року співробітниками СБ в соціальній мережі «Facebook» виявлено факт розміщення 16.10.2019 року о 17.03 год. народним депутатом України ОСОБА_5 на особистій сторінці «Facebook» фото зазначеного вище висновку службової перевірки з негативним коментарем на адресу керівництва ПриватБанку (а.с. 129 - 131 т. 2).

Проведеним співробітниками СБ ГО аналізом виставлених в «Facebook» фото, а також логів ПК «ПриватДок» встановлено, що фото, виставлені ОСОБА_5 у «Facebook», зроблені 15.10.2019 року з монітора особистого ноутбука «Apple Macintosh» заступника керівника напрямку «Credit Collection» - керівника Департаменту «Prime Collection» ГО ОСОБА_4 , який він використовує на робочому місці. Відкриття документа висновку службової перевірки 15.10.2019 року з комп`ютера «Apple Macintosh» здійснювалося тільки одним співробітником - заступником керівника Напрямку «Credit Collection» - керівником Департаменту Prime Collection ГО ОСОБА_4 . Вхід здійснено з ІР-адресів ІНФОРМАЦІЯ_2 та НОМЕР_4 , які закріплені за ним.

Опитаний по даному факту ОСОБА_4 категорично заперечував свою причетність до фотографування і передачі фото висновку службової перевірки ОСОБА_5 . Припускає, що це могли зробити, без його відома, інші співробітники в момент, коли він покидав робочий кабінет. Пояснює, що зміст даного висновку службової перевірки ініціативно переглядав керівник напрямку «Credit Collection» ОСОБА_1 в момент короткочасної відсутності ОСОБА_4 в робочому кабінеті, на незакритій вкладці документа. Як пояснив ОСОБА_4 , після підписання даного документа 15.10.2019 року, він з робочих питань покинув кабінет. При цьому, ноутбук не блокував, вкладку з документом не закривав. Повернувшись, приблизно через 5 хв., він побачив, що за робочим місцем знаходиться ОСОБА_1 і читає вказаний вище висновок службової перевірки (к.д. 7324404). Після цього, ОСОБА_4 і ОСОБА_1 разом обговорили суть висновку (к.д. НОМЕР_3 ) і викладені в ньому факти порушень. Про розміщенні у «Facebook» ОСОБА_5 фото висновку службової перевірки (к.д. НОМЕР_3 ) дізнався 16.10.2019р. близько 18.00 з телеграм-каналу ОСОБА_5 , на який він підписаний орієнтовно з 2017 року. ОСОБА_4 наполягав, що у його присутності ніхто із співробітників фото висновку не робив. При цьому, визнав, що своїми діями, а саме через те, що не заблокував монітор комп`ютера під час своєї відсутності, допустив грубе порушення вимог нормативних документів банку. Проходити поліграфічне тестування роботодавцем за даним фактом ОСОБА_4 категорично відмовився (додаток 1, 2, 3).

Камери відеоспостереження не в повній мірі охоплюють зображення осіб, які входили та виходили з робочого кабінету ОСОБА_4 .

Як вказано у висновку №КТ-БТ-СП-2019-7390857 від 22.10.2019 року, приймаючи до уваги факти: відсутність відеоспостереження у робочому кабінеті заступника керівника Напрямку "Credit Collection" ОСОБА_4 ; заперечення ОСОБА_4 передачі ним фото стороннім особам; відображення на фотографії монітору з висновком службової перевірки (к.д. 7324404) силуету чоловіка в окулярах, який сидить перед комп`ютером в момент зйомки, не можна однозначно і беззаперечно стверджувати, що передача фото висновку службової перевірки (к.д. 7324404) стороннім особам була здійснена саме ОСОБА_4 . Вищевикладене дає підстави прийти до висновку, що фотографування монітора, на якому зображений висновок службової перевірки (к.д. 7324404) та передача цього фото ОСОБА_5 була здійснена єдиною особою, що в той час знаходилася в кабінеті ОСОБА_4 , а саме - ОСОБА_8 .

В той же час, відмову керівника напрямку «Credit collection» ГО ОСОБА_1 надати повне та об`єктивне пояснення по суті службової перевірки, а також надання заступником керівника напрямку «Credit collection» ГО ОСОБА_4 непослідовних пояснень можна розцінювати як спробу останніх уникнути відповідальності за скоєне та стверджувати про здійснення ними, за попередньою змовою дій, направлених на витік конфіденційної чутливої інформації, в порушення правил інформаційної безпеки банку.

Також у висновку службової перевірки відмічено, що станом на 15.10.2019 року (дата фотографування висновку) висновок службової перевірки (к.д. 7324404) був не затверджений, автор міг його редагувати, відповідно, робити висновки про ступінь вини та остаточні міри реагування до керівника проекту по зовнішнім та внутрішнім комунікаціям ОСОБА_9 було передчасно.

Результатом зазначеної вище перевірки є висновки про те, що заступник керівника Напрямку «Credit Collection» - керівник Департаменту Prime Collection ГО ОСОБА_4 своїми діями, які виразилися у залишенні в період його відсутності відкритої сесії дистанційного доступу до банківських ресурсів, грубо порушив вимоги наказу СП-2018-6614975 від 22.05.18 «Про актуалізацію бібліотеки управлінських рішень за порушення в сфері інформаційної безпеки». Керівник напрямку «Credit Collection» ГО ОСОБА_1 самовільно переглядав дані програмних комплексів банку на незаблокованому ноутбуці ОСОБА_4 , фактично працював під чужим обліковим записом, зробив фотографію висновку службової перевірки (к.д. 7324404), чим порушив вимоги наказу PR-2016-6770864 (69736841 від 11.08.2016 року «Про затвердження положень в сфері збереження конфіденційної інформації». Дії ОСОБА_4 і ОСОБА_1 призвели до витоку стороннім особам конфіденційної чутливої інформації банку (а.с. 153 т. 1).

Згідно копії акту від 18.10.2019 року, наданого відповідачем, керівник напрямку «Credit Collection» ГО ОСОБА_1 відмовився дати письмове пояснення за фактом надання сторонній особі фото висновку службової перевірки (к.д. 7324404) та розміщення цих фото в інтернет мережі (а.с. 157 т.1).

Згідно зі статтею 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: догана; звільнення.

Під порушенням трудової дисципліни слід розуміти винне протиправне невиконання або неналежне виконання працівником покладених на нього трудових обов`язків. Вина, як одна з ознак порушення трудової дисципліни, є обов"язковою умовою для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності. Протиправність поведінки працівника полягає у порушенні ним своїх трудових обов`язків, закріплених нормами трудового права, а саме КЗпП України, правилами внутрішнього трудового розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, трудовим договором (контрактом), колективним договором, а також у порушенні або невиконанні правомірних наказів та розпоряджень роботодавця.

За змістом статті 147 КЗпП України, вина працівника в порушенні трудової дисципліни є обов`язковою ознакою для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності.

Відповідно до ч. 1 ст. 147-1 КЗпП України дисциплінарні стягнення застосовуються органом, якому надано право прийняття на роботу (обрання, затвердження і призначення на посаду) даного працівника.

Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків.

Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку. Такої правової позиції щодо притягнення робітника до дисциплінарної відповідальності дотримується Верховний Суд у своїй постанові від 18.01.2018 року у справі №757/16203/16-ц.

Статтею 148 КЗпП України встановлено, що дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці.

Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку.

При розгляді судами справ щодо накладення дисциплінарних стягнень судам необхідно з`ясувати, в чому конкретно проявилось порушення, що стало приводом для накладення стягнення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-1, 148, 149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарних стягнень, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи враховувались обставини, за яких вчинено проступок тощо. Судам слід виходити з того, що накладення дисциплінарного стягнення у вигляді догани є різновидом відповідальності у сфері трудових правовідносин, адже тягне для працівника певні негативні наслідки, в тому числі позбавлення премії, звільнення та інше. Тому в таких правовідносинах застосовуються загальні положення для притягнення винуватої особи до відповідальності, які передбачають обов"язковість вини працівника у формі умислу або необережності за порушення чітких положень правил внутрішнього трудового розпорядку (трудової дисципліни) або виробничої дисципліни, а також формування у наказі об`єктивної сторони - суті правопорушення. У цьому випадку застосовується презумпція правомірної поведінки працівника, що полягає в обов`язку працедавця довести належними та достатніми доказами законність звинувачення працівника в порушенні тих чи інших правил та накладення на нього стягнення.

Виходячи з викладеного, надавши належної оцінки представленим у справі доказам, у їх сукупності; враховуючи недоведеність відповідачем факту самовільного перегляду позивачем 15.10.2019 року даних програмних комплексів банку на незаблокованому ноутбуці співробітника ОСОБА_4 , фотографування висновку службової перевірки (к.д. 7324404), що є чутливою інформацією банку, та передачу цієї інформації сторонній особі саме позивачем, - колегія приходить до висновку про безпідставність застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді оголошення догани згідно наказу від 05.11.2019 року №КТ-БТ-СП-2019-7390857 «Про винесення дисциплінарних стягнень».

Згідно пункту 7.6. Правил внутрішнього трудового розпорядку працівників банку, затверджених наказом голови правління банку від 10.05.2019 року №СП-2018-6590789, зокрема, до застосування дисциплінарного стягнення від порушника трудової дисципліни повинні бути затребувані пояснення в письмовій формі. Відмова працівника дати пояснення не може бути перешкодою для застосування стягнення. У цьому випадку складається акт про відмову працівника дати письмове пояснення (а.с. 139-143 т. 1).

Вказівка у висновку за результатами проведення службової перевірки №ZAKI-2019/1-7341589, що 18.10.2019 року було опитано керівника напрямку «Credit collection» ГО ОСОБА_1 , який усно пояснив, що не вважає порушенням оприлюднення в соцмережах фактів зловживань з боку співробітників банку, тим самим, продемонстрував зухвалість у своєму небажанні дотримуватись внутрішніх правил та вимог інформаційної безпеки, встановлених в Банк; свою причетність до передачі фото висновків службової перевірки ОСОБА_5 не заперечував; відмовився надати письмові пояснення, - є безпідставним. Вказані вище усні пояснення ОСОБА_1 не зафіксовані будь-яким чином. Позивач не визнає факту надання таких пояснень представнику роботодавця.

Натомість, всупереч покладення у висновок №ZAKI-2019/1-7341589 за результатами проведення службової перевірки від 22.10.2019 року усних пояснень ОСОБА_1 , відповідачем було складено акт від 18.10.2019 року про відмову ОСОБА_1 від надання письмових пояснень (а.с. 157 т.1).

За положеннями підпункту 5.5.1.4.6 Порядку про доступ в інформаційні системи, затвердженого рішенням Технологічного комітету від 17.09.2018 року зберігання та обробка інформації, отриманої з вітрин даних, повинні здійснюватися виключно на банківських носіях інформації і використовуватися тільки в рамках корпоративної мережі. Забороняється перенесення даних на зовнішні носії, передача даних не уповноваженим особам поштою, Скайп або іншими засобами комунікації і передачі даних (а.с. 123 - 131 т. 1).

В оскаржуваному наказі від 05.11.2019 року №КТ-БТ-СП-2019-7390857 «Про винесення дисциплінарних стягнень», а також у висновку №ZAKI-2019/1-7341589 за результатами проведення службової перевірки від 22.10.2019 року не обґрунтовано у який саме спосіб ОСОБА_1 порушив вимоги вказаного вище пункту 5.5.1.4.6. розділу 5.5 Порядку про доступ в інформаційні системи. Зокрема, за допомогою яких «небанківських» носіїв інформації, які не використовувалися в рамках корпоративної мережі банку, позивачем була отримана інформація, на який зовнішній носій вона була передана, якій неуповноваженій особі і як саме - поштою, ОСОБА_10 або іншим засобом комунікації і передачі даних, а також не вказано з якої саме вітрини даних була отримана інформація ОСОБА_1 .

Клопотань про витребування доказів, призначення судової (зокрема, телекомунікаційної) експертизи відповідачем не заявлено, що підтверджується звукозаписом і протоколом судового засідання від 27.10.2020 року та письмовими матеріалами справи.

Суд також зауважує, що оскаржуваний наказ від 05.11.2019 року №КТ-БТ-СП-2019-7390857 «Про винесення дисциплінарних стягнень» не містить вказівки, який саме пункт «Політики обміну інформацією», затвердженої рішенням Технологічного комітету від 06.11.2017 року, було порушено позивачем.

Оскаржуваний наказ, висновок №ZAKI-2019/1-7341589 за результатами проведення службової перевірки від 22.10.2019 року, а також матеріали справи не містять достовірної інформації та доказів того, що виток інформації, яку відповідач вважає конфіденційною («чутливою») сталося з вини саме ОСОБА_11 .

Посилання у висновку №ZAKI-2019/1-7341589 за результатами проведення службової перевірки від 22.10.2019 року на наявність виставлених у «Facebook» фото з монітора ноутбука ОСОБА_4 , його пояснення про те, що він не розміщував указаної інформації, а також суперечливі доводи, що містяться в матеріалах службового розслідування, не є належними і допустимим доказами того, що позивачем порушена трудова дисципліна шляхом розповсюдження конфіденційної інформації банку.

Необхідно також зауважити, що у висновку №ZAKI-2019/1-7341589 за результатами проведення службової перевірки від 22.10.2019 року вказано, зокрема, що камери відеоспостереження не в повній мірі охоплюють зображення осіб, які входили та виходили з робочого кабінету ОСОБА_4 , було відсутнє відеоспостереження у робочому кабінеті заступника керівника Напрямку «Credit Collection» ОСОБА_4 , а на фотографії монітору зображено лише силует мужчини в окулярах, який сидить перед комп`ютером.

В поясненнях ОСОБА_4 від 17.10.2019 року не вказано, що саме ОСОБА_1 здійснив фотографування з його ноутбуку. ОСОБА_4 вказував, що ймовірно фотографії, які були в подальшому розміщені у мережі Інтернет, зроблені з його робочого місця з монітора його комп`ютера, проте, прямо на ОСОБА_1 він не вказував, а лише посилався на те, що останній знаходився в його робочому кабінеті у його відсутність. На питання про те, хто міг зробити фото висновку к.д. НОМЕР_3 ОСОБА_4 зазначив, що не знає (а.с. 149- 151 т. 1).

За таких обставин, висновок №ZAKI-2019/1-7341589 за результатами проведення службової перевірки від 22.10.2019 року в частині того, що перегляд конфіденційної інформації (висновку службової перевірки (к.д. 4234404)) в кабінеті ОСОБА_4 зроблений саме ОСОБА_1 та передача фото вказаного висновку народному депутату ОСОБА_5 була здійснена ОСОБА_8 , - є необґрунтованим, недоведеним та таким, що грунтується на припущеннях.

Не може бути прийнято до уваги також обґрунтування службового розслідування про те, що мали місце аналогічні факти, пов`язані з витоком конфіденційної інформації і раніше, а саме у травні 2019 року, що стосувалося передачі такої інформації п. ОСОБА_5 та підтверджувалися висновками перевірок, адже жодних доказів на підтвердження цього суду не надано.

В матеріалах справи також відсутні докази того, що позивача було ознайомлено зі змістом «Порядку про доступ в інформаційні системи», затвердженого рішенням Технологічного комітету від 17.09.2018 року та «Політики обміну інформацією», затвердженої рішенням Технологічного комітету від 06.11.2017 року (а.с. 123 - 135 т. 1).

Посилання в апеляційній скарзі на те, що пояснення ОСОБА_4 свідчать про причетність ОСОБА_1 до витоку конфіденційної інформації, є безпідставними. ОСОБА_4 не стверджував та особисто не спостерігав фотографування позивачем відкритого на його ( ОСОБА_4 ) комп`ютері висновку службової перевірки к.д. 4234404.

Вказівка апелянта на усні пояснення ОСОБА_1 , що викладені головним спеціалістом з питань внутрішньої безпеки ГО ОСОБА_12 у своєму висновку №ZAKI-2019/1-7341589 за результатами проведення службової перевірки, - є безпідставними; доказів надання ОСОБА_1 пояснень з певним змістом суду не надано.

Доводи апеляційної скарги про безпідставне посилання суду першої інстанції на Положення про порядок проведення службових перевірок, затверджене рішенням правління банку (протокол №56 від 30.11.2017 року, протокол №2 від 15.01.2019 року, протокол №1 від 14.01.2020 року), - не спростовують правильність оскаржуваного рішення, яке є законним та справедливим, з одних лише формальних міркувань.

Згідно пунктів 3.1, 3.3-3.6 Положення про порядок проведення службового розслідування в системі ПАТ КБ «ПриватБанк», затвердженого протоколом правління ПАТ КБ «ПриватБанк» №9 від 03.02.2017 року, копія якого долучена банком до апеляційної скарги (а.с. 196-202 т.2), рішення щодо проведення службового розслідування приймається Головою Правління або особою, яка виконує його обов`язки. Службове розслідування проводиться на підставі наказу по банку/РП/філії банку. У наказі зазначаються підстави для призначення службового розслідування, мета і терміни його проведення, особа (якщо вона встановлена), стосовно якої воно буде проводитись, дані про правопорушення, а також голова та члени комісії для проведення службового розслідування (далі - Комісія). До складу Комісії Головного офісу (ГО) банку, як правило, включаються представники Напрямку "Служба Безпеки" ГО. Працівники інших структурних підрозділів банку включаються до складу Комісії у разі необхідності, за рішенням керівництва банку. До складу Комісії РП/філії працівники Служби безпеки банку включаються за погодженням з керівником Напрямку "Служба Безпеки" ГО. Головою комісії ГО призначається працівник банку, який обіймає посаду не нижче заступника начальника департаменту ГО, а у РП/філії - не нижче заступника директора.

З наведеного вбачається безпідставне проведення службової перевірки 22.10.2019 року ZAKL-2019/1-7341589 одноособово головним спеціалістом з питань внутрішньої безпеки ГО ОСОБА_12 та на підставі усної вказівки керівника Напрямку «Служба Безпеки» ГО. ОСОБА_6 . Вказаним вище Положенням №9 від 03.02.2017 року, на яке посилається апелянт, встановлено порядок проведення службового розслідування на підставі рішення (наказу) Голови Правління або особи, яка виконує його обов`язки, а також колегіально в складі голови та членів комісії.

Отже, доводи апеляційної скарги не дають підстав для висновку про неправильне застосування районним судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи, а лише зводяться до переоцінки доказів.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього Кодексу. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно ст. 89 ЦПК України, виключне право оцінки доказів належить суду, який має оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Таким чином, колегія приходить до висновку про наявність підстав для залишення апеляційної скарги без задоволення, а рішення місцевого суду - без змін.

Керуючись ст.ст. 259, 268, 367, 375, 381-383 ЦПК України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» - залишити без задоволення.

Рішення Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 29 квітня 2020 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та протягом тридцяти днів може бути оскаржена шляхом подання касаційної скарги до Верховного Суду.

Головуючий

Судді