справа №176/1235/19
провадження №8/176/1/20
РІШЕННЯ

Іменем України

23 квітня 2020 р. Жовтоводський міський суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Гусейнова К.А.,

за участю секретаря Бабенко Г.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Жовті Води заяву про перегляд за нововиявленими обставинами судового рішення від 09 серпня 2019 року за заявою органу місцевого самоврядування в особі Жовтоводської міської ради, заінтересована особа Управління житлово-комунального господарства, капітального будівництва, комунальної власності та регулювання земельних відносин Жовтоводської міської ради, про визнання спадщини відумерлою,-

В С Т А Н О В И В:

03 квітня 2020 року представник Жовтоводської міської ради звернувся до суду з заявою про перегляд за нововиявленими обставинами судового рішення Жовтоводського міського суду від 09 серпня 2019 року, у зв`язку з тим, що стали відомі обставини, які є істотними для справи, і які не були відомими і не могли бути відомими під час розгляду справи.

Свої вимоги обґрунтував тим, рішенням Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 09 серпня 2019 року у справі №176/1235/19 задоволено заяву органу місцевого самоврядування в особі Жовтоводської міської ради та визнано відумерлою спадщину у вигляді квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

Після постановлення вищезазначеного рішення та набрання ним чинності, а саме 25.03.2020 року, на адресу виконавчого комітету Жовтоводської міської ради надійшла заява ОСОБА_1 , представника ОСОБА_2 за нотаріальною довіреністю, про прохання розглянути питання про звернення органу місцевого самоврядування в особі Жовтоводської міської ради до Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області із заявою про перегляд судового рішення від 09.08.2019 року за нововиявленими обставинами, з посиланням на те, що визнано відумерлою спадщиною квартиру АДРЕСА_1 , що належала на праві власності ОСОБА_3 . До своєї заяви ОСОБА_2 додала витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 16.03.2020 року з якого вбачається, що 11.03.2020 року заявниця оформила право власності на вищевказану квартиру на підставі договору дарування. На момент винесення судового рішення ані заявнику, ані суду не було відомо про наявність договору дарування спірної квартири на ім`я ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яку їй подарувала ІНФОРМАЦІЯ_2 колишня власниця ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Таким чином, вказана істотна для справи обставина стала відома заявнику в момент звернення ОСОБА_2 з відповідною заявою, тобто 25.03.2020 року.

У зв`язку з викладеним представник Жовтоводської міської ради просить переглянути рішення Жовтоводського міського суду від 09.08.2019 року за нововиявленими обставинами та прийняти нове рішення суду з дотриманням вимог ЦК України, не порушуючи права власності ОСОБА_2 на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 .

Заявник, належним чином повідомлений про дату та час розгляду справи в судове засідання свого представника не направив. До суду надійшло клопотання представника Жовтоводської міської ради Шостак Т.О. про розгляд заяви без її участі.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд повно, всебічно та об`єктивно дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази у їх сукупності, вважає що заява підлягає задоволенню з таких підстав.

Рішенням Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 09 серпня 2019 року у справі №176/1235/19 задоволено заяву органу місцевого самоврядування в особі Жовтоводської міської ради, заінтересована особа Управління житлово-комунального господарства, капітального будівництва, комунальної власності та регулювання земельних відносин Жовтоводської міської ради, про визнання спадщини відумерлою. Визнано відумерлою спадщиною квартиру АДРЕСА_1 , що належала на праві власності ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с.35).

Ухвалою Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 29.08.2019 року у вищезазначеному рішенні було виправлено описку та зазначено вірну адресу в резолютивній частині (а.с.43).

Після постановлення судового рішення, а саме 25.03.2020 року, ОСОБА_2 через свого представника ОСОБА_1 , звернулась до виконавчого комітету Жовтоводської міської ради із заявою, де просила розглянути питання про звернення органу місцевого самоврядування в особі Жовтоводської міської ради до Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області із заявою про перегляд судового рішення від 09.08.2019 року у цивільній справі №176/1235/19 за нововиявленими обставинами, оскільки на момент розгляду справи квартира належала іншій особі на праві нотаріально посвідченого Договору дарування, а тому, ця обставина є істотною для справи про визнання спадщини відумерлою (а.с.55).

З інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №205645512 від 30.03.2020 року вбачається, що квартира за адресою: АДРЕСА_1 належить ОСОБА_2 на праві приватної власності, яке виникло на підставі договору дарування №1403 від 16.09.2010 року, посвідченого приватним нотаріусом Жовтоводського міського нотаріального округу Дніпропетровської області (а.с.58-60).

Зазначені обставини не були і не могли бути відомі під час розгляду справи ні заявнику, ні суду, оскільки тільки у березні 2020 року ОСОБА_2 зареєструвала своє право власності на вищезазначену квартиру, яке виникло у неї на підставі договору дарування від 16.09.2010 року.

В силу ч.1 ст. 1277 ЦК України у разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, а якщо до складу спадщини входить нерухоме майно - за його місцезнаходженням, зобов`язаний подати до суду заяву про визнання спадщини відумерлою.

Згідно зі ст.338 ЦПК України суд, встановивши, що спадкоємці за заповітом і за законом відсутні або спадкоємці усунені від права на спадкування, або спадкоємці не прийняли спадщину чи відмовилися від її прийняття, ухвалює рішення про визнання спадщини відумерлою та про передачу її територіальній громаді відповідно до закону.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 423 ЦПК України рішення, постанова або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.

Згідно із ч. 2 ст. 423 ЦПК України підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є, у тому числі, істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи.

Із роз`яснень пункту 3 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ "Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв`язку з нововиявленими обставинами" від 30.03.2012 року № 4 передбачено, що нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин.

Необхідними умовами нововиявлених обставин, визначених пунктами 1, 2 частини другої статті 423 ЦПК, є те, що вони існували на час розгляду справи; ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи; вони входять до предмета доказування у справі та можуть вплинути на висновки суду про права та обов`язки осіб, які беруть участь у справі.

Нововиявлені обставини мають підтверджуватися фактичними даними (доказами), що в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу судового рішення. Суд має право скасувати судове рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини можуть вплинути на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається.

В пункті 4 вказаної Постанови зазначено, що вирішуючи питання про наявність нововиявлених обставин, суд повинен розмежовувати нововиявлені обставини та нові обставини. Обставини, що обґрунтовують вимоги або заперечення сторін чи мають інше істотне значення для правильного вирішення справи, існували на час ухвалення судового рішення, але залишаються невідомими особам, які беруть участь у справі, та стали відомими тільки після ухвалення судового рішення, є нововиявленими обставинами. Обставини, які виникли чи змінилися тільки після ухвалення судового рішення і не пов`язані з вимогою в цій справі, а тому не могли бути враховані судом при ухваленні судового рішення, є новими обставинами і можуть бути підставою для пред`явлення нової вимоги (зокрема, погіршення майнового стану відповідача після ухвалення рішення про стягнення з нього аліментів). Судам необхідно розрізняти нові докази та докази, якими підтверджуються нововиявлені обставини, оскільки нові докази не можуть бути підставою для перегляду судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами.

В пункті 7 даної Постанови вказано, що обставини, які є підставою для перегляду судового рішення, це юридичні факти, які існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, повинні бути істотними, тобто такими, що могли вплинути на висновки суду при ухваленні судового рішення і були встановлені після набрання ним законної сили.

Питання про те, які обставини можна вважати істотними, є оціночним, і вирішуються судом у кожному конкретному випадку з урахуванням того, чи ці обставини могли спростувати факти, покладені в основу судового рішення, та вплинути на висновки суду під час його ухвалення таким чином, що якби вказана обставина була відома особам, які беруть участь у справі, то зміст судового рішення був би іншим.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини - справа "Желтяков проти України" (п.42-43) Європейський суд з прав людини наголосив, що право на справедливий розгляд судом, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися в контексті Преамбули Конвенції, яка, серед іншого, проголошує верховенство права як частину спільного спадку Договірних Держав. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів (рішення суду у справі «Брумареску проти Румунії»). Цей принцип передбачає повагу до остаточності судових рішень та наполягає на тому, щоб жодна сторона не могла вимагати перегляду остаточного та обов`язкового судового рішення просто задля нового розгляду та постановлення нового рішення у справі. Відступи від цього принципу є виправданими лише тоді, коли вони обумовлюються обставинами суттєвого та неспростовного характеру ( справа «Рябих проти Росії»).

Враховуючи вищевикладене, надані заявником докази та викладені обставини в його заяві, суд приходить до висновку, що заява про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами є обґрунтованою та підлягає задоволенню.

Згідно із ч. 3 ст. 429 ЦПК України за результатами перегляду судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами суд може:

1) відмовити в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами та залишити відповідне судове рішення в силі;

2) задовольнити заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами та ухвалити нове рішення чи зміни рішення;

3) скасувати судове рішення і закрити провадження у справі або залишити позов без розгляду.

Аналізуючи вищевказані норми чинного законодавства, суд приходить до висновку, що обставини, наведені в заяві, зокрема державна реєстрація договору дарування від 16.09.2010 року лише 25.03.2020 року щодо спірного майна, є нововиявленими обставинами та є істотними для справи, що не були встановлені судом, та не були і не могли бути відомими органу місцевого самоврядування в особі Жовтоводської міської ради, який звернувся із заявою на час розгляду справи.

Тому, враховуючи докази, які є в матеріалах справи, суд вважає необхідним скасувати судове рішення і постановити нове, яким відмовити органу місцевого самоврядування в особі Жовтоводської міської ради в задоволенні заяви про визнання спадщини відумерлою.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст.165, 206, 255, 423-429 ЦПК України, ст.ст. 121, 164, 180 СК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Заяву органу місцевого самоврядування в особі Жовтоводської міської ради про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами - задовольнити.

Рішення Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 09 серпня 2019 року за заявою органу місцевого самоврядування в особі Жовтоводської міської ради, заінтересована особа Управління житлово-комунального господарства, капітального будівництва, комунальної власності та регулювання земельних відносин Жовтоводської міської ради, про визнання спадщини відумерлою - скасувати та ухвалити нове рішення.

В задоволенні заяви Жовтоводської міської ради про визнання відумерлої спадщини, а саме квартири АДРЕСА_1 , що залишилась після смерті ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Згідно п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України апеляційна скарга подається до або через суд першої інстанції, а матеріали справи надсилаються судом за правилами, що діяли до набрання чинності діючої редакції ЦПК України.

Відповідно до п.3 розділу ХІІ «Прикінцевих положень`ЦПК України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню короновірусної хвороби (COVID-19), строки на апеляційне оскарження, визначенні ст.354 ЦПК України продовжуються на строк дії такого карантину.

Суддя К.А. Гусейнов