Справа № 732/591/20
Провадження № 2/732/374/20
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

27 квітня 2020 року м. Городня

Суддя Городнянського районного суду Чернігівської області Березовський О.Д., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю „ФІНФОРС про визнання виконавчого напису нотаріуса таким, що не підлягає виконанню,

У С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулась в суд з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю „ФІНФОРС про визнання виконавчого напису нотаріуса таким, що не підлягає виконанню та просить визнати виконавчий напис приватного нотаріуса Броварського районного нотаріального округу Київської області Колейчика Володимира Вікторовича № 1545 від 10.02.2020 року про звернення стягнення заборгованості в розмірі 10900,80 грн. таким, що не підлягає виконанню.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно положень ст. 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи. Позовна заява повинна містити: найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав. Якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору. У разі пред`явлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення. У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Згідно ст. 177 ЦПКУкраїни позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. Правила цієї статті щодо подання копій документів не поширюються на позови, що виникають з трудових правовідносин, а також про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок злочину чи каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи, незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури або суду. У разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів тощо. До позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів). До заяви про визнання акта чи договору недійсним додається також копія (або оригінал) оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребовування. До позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Натомість до позовної заяви не долучено її копії та копій документів, які долучені до позову відповідно до кількості учасників по справі.

Також до позовної заяви долучені документи, які не зазначені у переліку додатків до позову, а саме: копія довідки про реєстрацію місця проживання особи та супровідного листа щодо постанови про відкриття виконавчого провадження. Разом з тим не долучено до позову документи, які зазначені в переліку додатків відповідно до кількості сторін та третіх осіб.

Крім того, позивачем разом із позовною заявою було надано письмове клопотання від 17 квітня 2020 року про звільнення її від сплати судового збору.

Клопотання позивача про звільнення її від судового збору вмотивоване тим, що позивач перебуває в скрутному матеріальному становищі.

Вирішуючи питання щодо звільнення позивача від сплати судового збору суд приходить до наступного.

У відповідності до ст. 8 Закону України „Про судовий збір, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

У своєму клопотанні про звільнення від сплати судового збору позивач посилається на те, що оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу ( розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо ) рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища ( рішення ЄСПЛ „Kniat v. Poland від 26 липня 2005 року, пункт 44; Рішення ЄСПЛ „Jedamski and Jedamski v. Poland від 26 липня 2005 року, пункти 63-64 ).

Діюче законодавство в тому числі Закону України „Про судовий збір не містять визначеного ( чіткого ) переліку документів, які можна вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплати судовий збір за своїм внутрішнім переконанням. Водночас підстави для відмови суду у подібних клопотаннях мають бути аргументовані.

Як вбачається зі змісту клопотання про звільнення від сплати судового збору позивач перебуває у скрутному матеріальному становищі, що підтверджується довідкою Городнянської ДПІ, згідно з якою за період з 1 кварталу 2019 року по 4 квартал 2019 року вона отримала сумарний дохід в розмірі 7370,00 грн.. При подачі вказаної позовної заяви підлягає сплаті судовий збір в розмірі 840,40 грн., що складає 11,40 % доходу, отриманого позивачем за минулий рік. Враховуючи ст. 8 Закону України „Про судовий збір суд може звільнити сторону від плати судового збору якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний.

Натомість позивачем не подано жодного доказу про її скрутне матеріальне становище, а саме не надано доказів про працевлаштування позивача, доказів отримання нею заробітної плати чи іншого виду доходу ( заробітку ), або відсутності такого, доказів перебування позивача на обліку в центрі зайнятості як безробітної, чи інших доказів щодо наявності чи відсутності нерухомого та рухомого майна, інших доказів, що можуть підтвердити майновий стан позивача. До клопотання про звільнення від сплати судового збору навіть не долучена довідка Городнянської ДПІ Чернігівського управління ГУДПС у Чернігівській області про дохід позивача за 2019 рік, на яку посилається ОСОБА_1 у вказаному клопотанні.

За таких підстав суд приходить до висновку, що письмове клопотання позивача від 17 квітня 2020 року про звільнення її від сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Отже, позивачу, крім іншого, також необхідно сплатити судовий в розмірі, визначеному ст. 4 ЗУ „Про судовий збір, а саме 840,80 грн.

Враховуючи вищевикладене, суддя приходить до висновку про необхідність залишення позовної заяви без руху та надання позивачу строку для усунення недоліків.

Згідно ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст.4,13,175,185,193194 ЦПК України, ст. 4, 8 ЗУ „Про судовий збір,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю „ФІНФОРС про визнання виконавчого напису нотаріуса таким, що не підлягає виконанню - залишити без руху та надати строк десять днів, з дня отримання позивачем ухвали, для усунення недоліків зазначених у мотивувальній частині ухали та сплати судового збору в розмірі 840,80 грн..

У разі невиконання вимоги суду у вказаний строк позовна заява буде вважатисянеподаною і повернута позивачу.

Ухвала може бути оскаржена лише в частині розміру судових витрат в апеляційному порядку безпосередньо до Чернігівського апеляційного суду або через Городнянський районний суд Чернігівської області шляхом подачі протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали апеляційної скарги. В іншій його частині ухвала оскарженню не підлягає.

У відповідності до Закону України „Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням короновірусної хвороби (COVID-19) від 30 березня 2020 року № 540-ІХ під час дії карантину, встановленого Кабінетом міністрів України з метою запобігання поширенню короновірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 ЦПК України, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційного скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключеними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

Суддя О.Д.Березовський