Ухвала

29 квітня 2020 року

м. Київ

справа № 369/6484/16-ц

провадження № 61-43915св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

Усика Г. І. (суддя-доповідач), Гулейкова І. Ю., Ступак О. В.,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу представника ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - ОСОБА_3 на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 21 березня 2017 року у складі судді Усатова Д. Д. та постанову Апеляційного суду Київської області від 26 липня 2018 року у складі колегії суддів: Сержанюка А. С.,

Журби С. О., Кулішенка Ю. М.,

ВСТАНОВИВ:

У липні 2016 рокуОСОБА_1 , ОСОБА_2 звернулися до суду з позовом до ОСОБА_4 про визнання недійсним свідоцтва про право власності на нерухоме майно.

Короткий зміст рішень судів попередніх інстанцій

Рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області

від 21 березня 2017 року у задоволенні позову ОСОБА_5 , ОСОБА_6 відмовлено.

Постановою Апеляційного суду Київської області від 26 липня 2018 року апеляційну скаргу ОСОБА_5 , ОСОБА_6 залишено без задоволення, рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 21 березня 2017 року залишено без змін.

Короткий зміст доводів касаційної скарги

У вересні 2018 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга представника ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - ОСОБА_7 , у якій він просив скасувати рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 21 березня 2017 року і постанову Апеляційного суду Київської області від 26 липня 2018 року, та ухвалити нове судове рішення, яким позов

ОСОБА_1 , ОСОБА_2 задовольнити, посилаючись на неправильне застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

Рух справи у суді касаційної інстанції

Ухвалою Верховного Суду від 29 жовтня 2018 року відкрито касаційне провадження у справі та витребувано матеріали справи.

У січні 2019 року до Верховного Суду надійшла справа.

На підставі розпорядження Верховного Суду від 15 квітня 2020 року

№ 1103/0/226-20 про призначення повторного автоматизованого розподілу судової справи на підставі подань судді Карпенко С. О., справу призначено судді-доповідачеві Усику Г. І., судді, які входять до складу колегії: Ступак О. В., Гулейков І. Ю.

Нормативно-правове обгрунтування

За змістом частини другої статті 389 ЦПК України, у редакції, чинній на час подання касаційної скарги, підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Згідно з частиною п`ятою статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції призначає справу до судового розгляду за відсутності підстав, встановлених частинами третьою, четвертою цієї статті. Справа призначається до судового розгляду, якщо хоча б один суддя із складу суду дійшов такого висновку. Про призначення справи до судового розгляду постановляється ухвала, яка підписується всім складом суду.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, суд приходить до висновку, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки матеріалів справи.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Відповідно до частини тринадцятої статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи.

При обговоренні доповіді судді-доповідача про проведені підготовчі дії та обставини, необхідні для ухвалення судового рішення, колегія суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду дійшла висновку про відсутність необхідності виклику у судове засідання учасників справи для надання ними пояснень та про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні). Копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України.

З огляду на те, що згідно з частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, суд інформує учасників справи про те, що зазначена інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України.

Відповідно до частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, з урахуванням категорії і складності справи, справа підлягає розгляду колегією у складі п`яти суддів.

Керуючись частиною тринадцятою статті 7, частиною одинадцятою статті 34, частиною другою статті 127 частиною п`ятою статті 401, частиною першою статті 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_4 про визнання недійсним свідоцтва про право власності на нерухоме майно, за касаційною скаргою представника ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - ОСОБА_3 на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 21 березня 2017 року та постанову Апеляційного суду Київської області від 26 липня 2018 року призначити до судового розгляду колегією у складі п`яти суддів в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у ній матеріалами.

Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному веб-порталі судової влади України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: Г. І. Усик

І. Ю. Гулейков

О. В. Ступак