Справа № 591/7612/19
Провадження № 2/591/1007/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 квітня 2020 року Зарічний районний суд м. Суми в складі:

головуючого в особі судді - КЛИМЕНКО А.Я.

при секретарі - Устименко М.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Суми цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до приватного виконавця виконавчого округу Сумської області Закорко Вадима Вікторовича, Державного підприємства «СЕТАМ», ОСОБА_2 , 3-ї особи: Акціонерне товариство «Альфа-Банк»

про визнання недійсними та скасування електронних торгів, протоколу електронних торгів та акту проведення електронних торгів -

встановив:

Позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до приватного виконавця виконавчого округу Сумської області Закорко Вадима Вікторовича, Державного підприємства «СЕТАМ», ОСОБА_2 , 3-тя особа: Акціонерне товариство «Альфа-Банк» про визнання недійсними та скасування електронних торгів, протоколу електронних торгів та акту проведення електронних торгів і свої позовні вимоги мотивує тим, що між нею та ВАТ «Сведбанк», правонаступником якого є ПАТ «Альфа-Банк» 25.03.2008 року був укладений кредитний договір, відповідно до якого вона отримала 35000 доларів США. Крім того, був укладений договір іпотеки, відповідно до якого вона передала в іпотеку квартиру за адресою : АДРЕСА_1 . З моменту купівлі квартири позивачка там зареєструвалася та проживає до сьогоднішнього дня. Інше житло у неї відсутнє. У зв`язку із наявною заборгованістю по кредитному договору Тростянецький районний суд Сумської області 11.06.2015 року ухвалив рішення про стягнення з ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 заборгованості за кредитним договором та стягнув на користь ПАТ «Альфа Банк» грошові кошти в сумі 352493,86 грн.. На підставі цього рішення приватним виконавцем Закорко В.В. було відкрите виконавче провадження №56839532 щодо стягнення з позивачки на користь ПАТ «Альфа-Банк» грошових коштів в сумі 352493,86 грн.. Після оцінки нерухомого майна приватний виконавець виконавчого округу Сумської області Закорко В.В. звернувся до ДП«СЕТАМ» із заявкою про реалізацію арештованої приватним виконавцем квартири за адресою : АДРЕСА_1 . 11.01.2019 року ДП «СЕТАМ» реалізувало вказану квартиру на електронних торгах згідно протоколу електронних торгів №381729 від 11.01.2019 року по лоту № 321168 , переможцем торгів визнано ОСОБА_2 , який придбав квартиру за 278056,45 грн.. Приватний виконавець Закорко В.В. склав акт про реалізацію нерухомого майна, що є предметом іпотеки від 28.01.2019 року. Позивачка вважає, що її незаконно було позбавлено права власності на належну їй квартиру за адресою : АДРЕСА_1 , оскільки в момент реалізації цієї квартири діяв Закон України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті», а тому позивачка просить суд визнати електронні торги за лотом № 321168 з реалізації квартири за адресою : АДРЕСА_1 , загальною площею 55,7 м.кв., які були оформлені протоколом № 381729 про проведення електронних торгів - недійсними, скасувати протокол електронних торгів № 381729 від 11 січня 2019 року, виданий ДП «СЕТАМ» за результатами цих торгів, скасувати акт приватного виконавця Закорко В.В. про реалізацію на електронних торгах нерухомого майна, що є предметом іпотеки від 28 січня 2019 року.

Представник позивачки ОСОБА_1 - адвокат Верем`юк Д.А. в судовому засіданні позовні вимоги підтримав повністю, просить суд позов задоволити. Представник позивача зазначив, що строк позовної давності не підлягає до застосування, оскільки з лютого 2019 року по теперішній час електронні торги, проведені ДП «СЕТАМ» по лоту №№ 321168 , результати яких оформлені протоколом №381729 від 11.01.2019 року, оскаржуються позивачем в судовому порядку. Інші обґрунтування відповідача ДП «СЕТАМ» вважає безпідставними.

Відповідачі: приватний виконавець виконавчого округу Сумської області Закорко Вадима Вікторовича, Державне підприємство «СЕТАМ», ОСОБА_2 , 3-тя особа: Акціонерне товариство «Альфа-Банк» про день та час розгляду справи повідомлялися налженим чином, до суду не з`явилися. Одночасно також були повідомлені через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України.

03.12.2019 року ухвалою Зарічного районного суду м. Суми було відкрито провадження, розгляд справи вирішено проводити в порядку спрощеного позовного провадження і призначено до судового розгляду на 26.02.2020 року. Слухання справи відкладалося в зв`язку з неявкою відповідачів і відсутністю даних про їх належне повідомлення.

27.12.2019 року на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву від представника ДП «СЕТАМ» в якому представник просить відмовити у задоволенні позову у повному обсязі. В обґрунтування відзиву представник ДП «СЕТАМ» вказує, що на адресу підприємства надійшла заявка приватного виконавця виконавчого округу Сумської області Закорко В.В. про реалізацію квартири за адресою : АДРЕСА_1 в рамках виконавчого провадження № 56839532. Дана квартира після її уцінки була реалізована згідно протоколу електронних торгів №381729 від 11.01.2019 року по лоту № 321168 . Квартира була реалізована з дотриманням вимог Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України 29.09.2016 року за №2831/5. Позивачка повідомлялася про хід реалізації її квартири шляхом направлення листів засобами поштового зв`язку та шляхом розміщення повідомлень у засобах масової інформації. Крім того, представник відповідача ДП «СЕТАМ» зазначає, що для визнання електронних торгів недійсними позивачу необхідно довести порушення саме процедури проведення електронних торгів, встановленої Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України 29.09.2016 року за№2831/5, а неправомірні дії приватного виконавця оскаржуються в порядку, встановленому ЗУ «Про виконавче провадження». Відповідач ДП «СЕТАМ» також зазначає, що ЗУ «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» не зупиняє дію ЗУ «Про іпотеку», ЗУ «Про виконавче провадження», на підставі яких і відбулась реалізація квартири позивачки. Представником відповідача ДП «СЕТАМ» зазначено, що однією з умов застосування ЗУ «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» є постійне проживання особи в житловому приміщенні, а позивачка там не проживає.

27.12.2019 року від відповідача ДП «СЕТАМ» на адресу суду надійшла заява про застосування строків спливу позовної давності. В обґрунтування вказаної заяви відповідач ДП «СЕТАМ» вказує, що електронні торги з реалізації квартири за адресою : АДРЕСА_1 відбулись 11.01.2019 року. До оскарження результатів електронних торгів має застосовуватися норми ЗУ «Про іпотеку». Відповідно до ст. 48 ЗУ «Про іпотеку» встановлений тримісячний строк на оскарження в суді прилюдних торгів за місцезнаходженням нерухомого майна. Оскільки позивачка вже зверталася до суду з вимогами про оскарження прилюдних торгів і їй 22.11.2019 року було відмовлено, а даний позов поданий 29.11.2019 року то сплив строк позовної давності. Просить відмовити у задоволенні позову і на цій підставі. У відзиві представник просив справу розглядати без участі ДП «СЕТАМ».

Суд ухвалив проводити розгляд справи у відсутності учасників справи, які в судове засідання не з`явилися, хоча були належним чином повідомлені, оскільки в матеріалах справи є достатньо належних доказів про права, обов`язки та взаємовідносини сторін.

Суд, вислухавши сторони, свідків, вивчивши матеріали даної цивільної справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає, що позовна заява обґрунтована і підлягає задоволенню з таких підстав:

Судом встановлено, що 25.03.2008 року між ВАТ «Сведбанк» та ОСОБА_1 був укладений кредитний договір №1801/0308/71-050. Згідно данного договору ОСОБА_1 отримала 35000 доларів США на придбання квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

25.03.2008 року між покупцем ОСОБА_1 з одного боку та продавцями ОСОБА_5 , ОСОБА_6 з іншого боку був укладений договір купівлі - продажу квартири серії ВКІ №908156 за адресою : АДРЕСА_1 .

25.03.2008 року між ВАТ «Сведбанк» та ОСОБА_1 був укладений договір іпотеки, відповідно до якого ОСОБА_1 передала в іпотеку квартиру за адресою : АДРЕСА_1 .

Рішенням Тростянецького районного суду Сумської області від 11.06.2015 року по справі №588/1722/14-ц позовні вимоги ПАТ «Альфа-Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про стягнення заборгованості за кредитним договором задоволено, стягнуто на користь ПАТ «Альфа Банк» грошові кошти в сумі 352493,86 грн..

24.07.2018 року приватним виконавцем виконавчого округу Сумської області Закорко В.В. була винесена постанова про відкриття виконавчого провадження №56839532 щодо стягнення з ОСОБА_1 на користь ПАТ «Альфа Банк» грошових коштів в сумі 352493,86 грн., стягнутих за рішенням Тростянецького районного суду Сумської області від 11.06.2015 року.

27.08.2018 року приватним виконавцем виконавчого округу Сумської області Закорко В.В. була винесена постанова про опис та арешт майна боржника у виконавчому провадженні № 56839532.

30.08.2018 року приватним виконавцем виконавчого округу Сумської області Закорко В.В. була винесена постанова про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні № 56839532.

Згідно висновку про вартість майна, складеного СПД ФОП ОСОБА_7 ринкова вартість квартири за адресою : АДРЕСА_1 складала 418130 грн..

25.09.2018 року приватний виконавець виконавчого округу Сумської області Закорко В.В. звернувся до ДП «СЕТАМ» із заявкою №708 на реалізацію арештованого приватним виконавцем майна.

Згідно протоколу №365339 проведення електронних торгів від 29.10.2018 року по лоту № 305344 , торги з реалізації квартири за адресою : АДРЕСА_1 не відбулися через відсутність допущених учасників торгів.

Згідно протоколу №372863 проведення електронних торгів від 29.11.2018 року по лоту № 312239 , торги з реалізації квартири за адресою : АДРЕСА_1 не відбулися через ненадходження від жодного учасника цінової пропозиції.

Згідно протоколу №381729 проведення електронних торгів від 11.01.2020 року по лоту № 321168 , торги з реалізації квартири за адресою : АДРЕСА_1 відбулися. Переміг учасник №4 з ціновою пропозицією 292691 грн..

28.01.2019 року приватним виконавцем виконавчого округу Сумської області Закорко В.В. складено акт про реалізацію на електронних торгах нерухомого майна, що є предметом іпотеки. Переможцем електронних торгів є ОСОБА_2 .

В лютому 2019 року ОСОБА_1 звернулася до Зарічного районного суду м. Суми з позовною заявою про визнання недійсними та скасування електронних торгів, протоколу електронних торгів та акту проведення електронних торгів до приватного виконавця виконавчого округу Сумської області Закорко В.В., ДП «СЕТАМ», ОСОБА_2 , третя особа АТ «Альфа-Банк» з підстав недотримання процедури проведення електронних торгів, встановленої Порядком реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України 29.09.2016 року за №2831/5, ЗУ «Про виконавче провадження», ЗУ «Про іпотеку».

Рішенням Зарічного районного суду м. Суми від 22.11.2019 року по справі №591/1291/19 в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовлено у повному обсязі.

Постановою Сумського апеляційного суду від 28.01.2020 року по справі №591/1291/19 апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, а рішення Зарічного районного суду м. Суми від 22.11.2019 року без змін.

Свідок ОСОБА_3 пояснив суду, що є батьком позивачки ОСОБА_1 та приймав участь у придбанні нею квартири за адресою : АДРЕСА_1 . Був поручителем за кредитними зобов`язаннями своєї доньки перед банком та допомагав їй сплачувати кредитну заборгованість. Через зміну курсу валют надалі не змогли обслуговувати кредит і тому сформувалася заборгованість. На даний час кредит ні ним, ні його донькою не сплачується. Після придбання квартири допомагав позивачці робити там капітальний ремонт, поточні ремонтні роботи допомагає робити і зараз. Повідомив, що дана квартира є основним та єдиним місцем проживання позивачки. Вона виїжджає з квартири щоб провідати його, на відпочинок та по іншим побутовим питанням на короткі проміжки часу. Повідомив, що у позивачки немає і ніколи не було у власності іншого нерухомого майна і на даний час вона там проживає і зареєстрована.

Свідок ОСОБА_8 в судовому засідання пояснив, що є рідним братом позивачки і обізнаний про її спосіб життя, так як перебуває з нею у нормальних родинних стосунках. Зазначив, що приблизно у 2008 році позивачка разом з батьками вирішили придбати для неї квартиру в місті Суми, але коштів не вистачало. Було вирішено взяти кредит. Таким чином позивачка придбала квартиру на Хіммістечку в місті Суми. Повідомив, що з моменту придбання квартири до сьогоднішнього дня квартира належить його сестрі ОСОБА_1 та вона там постійно проживає і прописана там. За необхідності він навідується до своєї сестри, завозить продукти харчування, які передає батько та з інших питань. Постійне місце проживання його сестра з моменту придбання квартири ніколи не змінювала.

Відповідно до ч.1 статті 4 ЦПК України, ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Ч.1 статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

З урахуванням цих норм правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні.

Згідно із ч. 2 ст. 16 ЦК України, ч. 1 ст. 215 ЦК України одним зі способів захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням стороною (сторонами) вимог, установлених ч. ч. 1-3, 5, 6ст. 203 цього Кодексу, зокрема у зв`язку з невідповідністю змісту правочину цьому Кодексу та іншим актам цивільного законодавства.

Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та враховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином.

Наведене узгоджується з нормами ч. 4 ст. 656 ЦК України, за якою до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

Таким чином, правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону.

За змістом ст. 1 Закону України "Про виконавче провадження" виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження та примусове виконання рішень інших органів (посадових осіб) - це сукупність дій органів і посадових осіб, визначених у цьому Законі, що спрямовані на примусове виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), які провадяться на підставах, в межах повноважень та у спосіб, визначених цим Законом, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону та інших законів, а також рішеннями, що згідно з цим Законом підлягають примусовому виконанню.

Відповідно до ст. 62 Закону України "Про виконавче провадження" реалізація арештованого майна, крім майна, вилученого з обігу згідно із законом, та майна, зазначеного в частині восьмій статті 57 цього Закону, здійснюється шляхом його продажу на прилюдних торгах, аукціонах або на комісійних умовах. Нерухоме майно, транспортні засоби, повітряні, морські та річкові судна реалізуються виключно на прилюдних торгах (аукціонах). Майно передається на реалізацію за ціною та в порядку, визначеними статтею 58 цього Закону. Порядок реалізації майна визначається міністерством юстиції України.

Документом, який розроблений на виконання Закону України "Про виконавче провадження" і визначає умови та порядок реалізації арештованого майна у разі невиконання боржником рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до Закону, інших нормативно-правових актів підлягають примусовому виконанню в разі невиконання їх у добровільному порядку, є Порядок реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затверджений Наказом Міністерства юстиції України від 22.12.2015року №2710/5 (далі - Порядок).

Торги визнаються недійсними лише в тих випадках, коли під час їх підготовки і проведення були допущені порушення, що могли вплинути на результати торгів, та у зв`язку з цим були порушені права і законні інтереси особи, яка їх оспорює.

Порядком реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів передбачено вимоги щодо проведення таких торгів, а саме: правила, які визначають процедуру підготовки до проведення електронних торгів; порядок реєстрації учасників електронних торгів; правила, які регулюють сам порядок проведення електронних торгів; правила, які стосуються оформлення кінцевих результатів електронних торгів, тощо.

Отже, реалізація арештованого майна шляхом проведення електронних торгів є спеціальною процедурою продажу такого майна, що складається з декількох етапів, які є невід`ємними один від одного та не можуть розглядатися окремо, адже вони є істотними умовами проведення торгів (правочину).

Примусове звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється виконавцем з урахуванням положень Закону України «Про іпотеку» (ч. 7 ст. 51 Закону України «Про виконавче провадження»).

Реалізація предмета іпотеки, на який звертається стягнення за рішенням суду або за виконавчим написом нотаріуса, проводиться, якщо інше не передбачено рішенням суду, шляхом продажу на прилюдних торгах, у тому числі у формі електронних торгів, у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України «Про виконавче провадження», з дотриманням вимог ст. 41 Закону України «Про іпотеку».

При цьому норми Закону України «Про виконавче провадження» дозволяють державному (приватному) виконавцю без окремого судового рішення про звернення стягнення на предмет іпотеки передавати на реалізацію предмет іпотеки в ході примусового виконання рішень судів про стягнення на користь іпотекодержателя заборгованості, яка випливає із забезпечених іпотекою зобов`язань, за таких умов: відсутність у боржника будь-якого іншого майна, на яке можна першочергово звернути стягнення; наявність заборгованості виключно перед іпотекодержателем; дотримання порядку реалізації майна, визначеного Законом України «Про іпотеку» (правова позиція Верховного Суду України, викладена в постановах від 28 вересня 2016 року у справі №6-1680цс16 та від 14 грудня 2016 року в справі №6-890цс16).

Відповідно до наданих документів до суду організатором торгів в особі ДП «СЕТАМ» не вбачається порушення процедури реалізації предмета іпотеки, встановленого Порядком реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22.12.2015року №2710/5, які б спричинили порушення прав чи інтересів позивача.

Але питання порушеннь процедури реалізації квартири позивача, встановленої Порядком реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22.12.2015року №2710/5, які б спричинили порушення прав чи інтересів позивача розглядалося судом у справі № 591/1291/19.

Свій позов позивач обґрунтовує тим, що були порушені вимоги Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті», що є окремою підставою для визнання електронних торгів недійсними, про що зазначив Сумський апеляційний суд у своїй постанові від 28.01.2020 року по справі 591/1291/19.

Відповідно до Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» протягом дії цього Закону не може бути примусово стягнуте (відчужене без згоди власника) нерухоме житлове майно, яке вважається предметом застави згідно із статтею 4 Закону України "Про заставу" та/або предметом іпотеки згідно із статтею 5 Закону України "Про іпотеку", якщо таке майно виступає як забезпечення зобов`язань громадянина України (позичальника або майнового поручителя) за споживчими кредитами, наданими йому кредитними установами - резидентами України в іноземній валюті, та за умови, що:

- таке нерухоме житлове майно використовується як місце постійного проживання позичальника/майнового поручителя або є об`єктом незавершеного будівництва нерухомого житлового майна, яке перебуває в іпотеці, за умови, що у позичальника або майнового поручителя у власності не знаходиться інше нерухоме житлове майно;

- загальна площа такого нерухомого житлового майна (об`єкта незавершеного будівництва нерухомого житлового майна) не перевищує 140 кв. метрів для квартири та 250 кв. метрів для житлового будинку.

З укладеного між позивачем ОСОБА_1 та ВАТ «Сведбанк» кредитного договору №1801/0308/71-050 від 25.03.2008 року вбачається, що кредит позивачу був наданий на придбання 3-х кімнатної квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 . Банк передав позивачу для придбання цієї квартри 35000 дол. США.

У договорі купівлі - продажу серії ВКІ №908156 від 25.03.2008 року, укладеного між покупцем ОСОБА_1 з одного боку та продавцями ОСОБА_5 , ОСОБА_6 з іншого боку, міститься інформація про те, що квартира за адресою : АДРЕСА_1 має загальну площу 56,42 м. кв., розташована на 5 поверсі та має три кімнати.

Таким чином, площа квартири, яка була реалізована на електронних торгах не перевищує площу визначену в одній з умов Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті». Докази реєстрації іншого нерухомого майна за ОСОБА_1 в матеріалах справи відсутні. Дана квартира є постійним та єдиним місцем проживання позивача ОСОБА_1 , оскільки остання там зареєстрована, що підтверджується відміткою у паспорті та це підтверджують допитані в судовому засіданні свідки. Отже, дана нерухомість підпадає під дію Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті», а тому реалізація відбулась з порушенням встановленого мораторію і укладені за результатами торгів угоди не відповідають вимогам закону. У зв`язку з цим квартира не могла бути примусово відчужена. Недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю.

Тому приватному виконавцю виконавчого округу Сумської області Закорко В.В. слід було перевірити наявність обставин, які в силу закону виключають можливість примусового виконання рішення суду, що є підставою для повернення виконавчого документа стягувачу, як це передбачено статтею 37 Закону України «Про виконавче провадження».

Крім того, установлений Законом України «Про мораторійна стягнення майна громадянУкраїни, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» мораторій не передбачає втрату кредитором права на звернення стягнення на предмет іпотеки (застави) у випадку невиконання боржником зобов`язань за договором, а лише тимчасово забороняє органам і посадовим особам, які здійснюють примусове виконання рішень про звернення стягнення на предмет іпотеки, проводити стягнення на майно окремої категорії боржників, які підпадають під дію цього Закону на період його чинності. Вищевказане узгоджується з правовим висновком, викладеним Верховним Судом України у постанові від 06 липня 2016 року у справі № 6-969цс16.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що позов ОСОБА_1 підлягає задоволенню.

Застосування судом строку позовної давності у даній справі суд не вбачає за можливе виходячи з наступного:

За змістом ч. 1 ст. 261 ЦК України позовна давність застосовується лише за наявності порушення права особи.

Відповідно до ст. 256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Частинами 4, 5 ст. 267 ЦК України передбачено, що сплив строку позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові; якщо суд визнає поважними причини пропущення позовної давності, порушене право підлягає захисту.

Механізм застосування позовної давності повинен бути достатньо гнучким, тобто, як правило, він мусить допускати можливість зупинення, переривання та поновлення строку позовної давності, а також корелюватися із суб`єктивним фактором, а саме - обізнаністю потенційного позивача про факт порушення його права (пункти 62, 66 рішення у справі "Фінікарідов проти Кіпру" від 20.12.2007року).

При оцінюванні поважності причин пропуску строку звернення до суду та прийнятті рішень про його поновлення суд, як правило, враховує: 1) складність справи, тобто, обставини і факти, що ґрунтуються на праві (законі) і тягнуть певні юридичні наслідки; 2) поведінку заявника; 3) поведінку державних органів; 4) перевантаження судової системи; 5) значущість для заявника питання, яке знаходиться на розгляді суду, або особливе становище сторони у процесі (справи «Бочан проти України», «Смірнова проти України», «Федіна проти України», «Матіка проти Румунії» та інші).

Водночас навіть наявність об`єктивних та непереборних обставин, що обумовлюють поважність причин пропуску строку звернення до суду, не може розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення пропущеного строку (справа «Олександр Шевченко проти України», п. 27), оскільки у випадку, якщо минув значний проміжок часу з моменту закінчення пропущеного строку, відновлення попереднього становища учасників справи, що може бути зумовлено скасуванням рішення або визнанням незаконної дії (бездіяльності) суб`єкта владних повноважень, буде значно ускладнено та може призвести до порушення прав та інтересів інших осіб.

Враховуючи обставини справи, а саме: перебування процедури та результатів електронних торгів (в момент звернення до суду) на стадії судового оскарження, яке почалося в межах строку позовної давності; не значний проміжок часу з моменту закінчення пропущеного строку; значення для позивача питання, яке вирішується судом, а саме реалізація її квартири, яка є єдиним місцем проживання, суд приходить до висновку про поновлення строку позовної давності.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 16, 203, 215-216, 650 ,655, 656 ЦК України ст.ст. 11-13, 81, 133, 141, 223, 259, 263-265 ЦПК України, суд -

вирішив:

Позовні вимоги ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_5 ) до приватного виконавця виконавчого округу Сумської області Закорко Вадима Вікторовича (місце знаходження: 40000, м. Суми, пров. Пляжний,3), Державного підприємства «СЕТАМ» (місце знаходження: 01001, м. Київ, вул. Стрілецька, 4-6), ОСОБА_2 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_6 ), 3-ї особи: Акціонерне товариство «Альфа-Банк» ( місцезнаходження: 01001, м.Київ, вул. Десятинна, 4/6) про визнання недійсними та скасування електронних торгів, протоколу електронних торгів та акту проведення електронних торгів - задоволити.

Визнати електронні торги за лотом № 321168 з реалізації квартири АДРЕСА_3 , загальною площею 55,7 м.кв., які були оформлені протоколом № 381729 про проведення електронних торгів - недійсними.

Скасувати протокол електронних торгів № 381729 від 11 січня 2019 року, виданий Державним підприємством «СЕТАМ» (місце знаходження: 01001, м. Київ, вул. Стрілецька, 4-6), за результатами цих торгів.

Скасувати акт приватного виконавця Закорко Вадима Вікторовича (місце знаходження: 40000 , м. Суми, пров. Пляжний,3) про реалізацію на електронних торгах нерухомого майна, що є предметом іпотеки від 28 січня 2019 року.

Рішення суду може бути оскаржено до Сумського апеляційного суду, шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня проголошення. В разі проголошення вступної та резолютивної частини або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, в той же строк з дня складання повного судового рішення. До початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарги подаються учасниками справи через Зарічний районний суд м. Суми. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Повний текст судового рішення виготовлено 27 квітня 2020 року.

СУДДЯ А.Я.КЛИМЕНКО