__________________________________________________________________________________________________________
Провадження № 2-п/947/36/20
УХВАЛА

про відмову у скасуванні заочного рішення

28.04.2020 року

Київський районний суд м. Одеси,

головуючий суддя Куриленко О.М.,

за участю заявника ОСОБА_1 ,

позивача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа ОСОБА_3 про відшкодування майнової та моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

27 березня 2020 року заявник звернувся до суду з заявою, в якій просить суд : скасувати заочне рішення Київського районного суду м. Одеси по справі №947/31243/19 від 27 лютого 2020 року та призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Особи, що беруть участь у справі, про час і місце судового розгляду сповіщені належним чином у порядку ст.ст. 128-130 ЦПК України.

Заявник у судове засідання з`явився, свої вимоги підтримав в повному обсязі, вказував на те, що незгодний з сумою, що стягнута з нього судом.

Позивач ОСОБА_2 у задоволенні зави просив відмовити, вказуючи на її необґрунтованість та безпідставність.

Третя особа ОСОБА_3 у судове засідання не з`явилась, про розгляд справи повідомлялась належним чином, причини неявки суду не повідомила.

Відповідно до ч. 1 ст. 287 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви

Дослідивши матеріали додані до заяви, заслухавши сторони, суд доходить до висновку про те, що заява про перегляд заочного рішення не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Судом встановлено, що в провадженні Київського районного суду м. Одеси перебувала цивільна справа № 947/31243/19 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа ОСОБА_3 про відшкодування майнової та моральної шкоди.

Заочним рішенням Київського районного суду м. Одеси від 27 лютого 2020 року позов ОСОБА_2 задоволено частково. Стягнуто з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт НОМЕР_1 , який проживає та зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , на користь ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , паспорт НОМЕР_2 , РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстрованого за адресою АДРЕСА_2 рахунок відшкодування завданої майнової шкоди грошові кошти у розмірі 8 400 (вісім тисяч чотириста) гривень. Стягнуто з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт НОМЕР_1 , який проживає та зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , на користь ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , паспорт НОМЕР_2 , РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстрованого за адресою АДРЕСА_2 на відшкодування моральної шкоди 1 000 (одну тисячу) гривень. В решті вимог у задоволенні позову відмовлено.

Як вбачається з відповіді адресно-довідкового бюро, яка надійшла на адресу суду 27.12.2019 року відповідач ОСОБА_4 зареєстрований за адресою АДРЕСА_3 , за вказаною адресою і направлялась судова кореспонденція яку відповідач отримував, що підтверджується рекомендованим повідомлення про вручення поштового відправлення.

Більш того, 14 січня 2020 року до суду надійшов відзив ОСОБА_4 , в якому вимоги позову не визнав, вказуючи на його необґрунтованість та безпідставність. Разом з тим, зазначив, що він та його дружина ОСОБА_5 прийняли рішення, що зважаючи на те, що у позивача п`ятеро дітей, він працює охоронцем, а його дружина медсестрою і їх сім`я перебуває в скрутному матеріальному становищі, відшкодувати йому матеріальну шкоду за реальну вартість заміни тріснутого скла в розмірі 1500 (одна тисяча п`ятсот) гривень, та моральну шкоду в розмірі 1000 (одна тисяча) гривень.

Згідно ч.ч. 1-4 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом . Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

У відповідності до ч.ч. 1-3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Відповідно до ст.. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами : письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Статтею 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування . Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Згідно ст.. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Частиною 1 ст. 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до п. 27 Постанови Пленуму ВСУ № 14 від 18.12.2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» під час судового розгляду предметом доказування є факти, якими обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше юридичне значення для вирішення справи і підлягають встановленню при ухваленні рішення.

У відповідності до п. 1 ч. 3 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення.

Відповідно до ч.1 ст.288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Суд звертає увагу, що всі матеріали по справі були ретельно досліджені і в судовому засіданні та стосовно них в рішенні суду чітко відображена правова позиція з урахуванням норм матеріального права та наявних у справі документів.

Витрати позивача на відновлення свого права підтверджуються накладною №263 від 11.01.2019 року та товарним чеком (а.с.24), а незгода відповідача з зазначаною сумою та твердження щодо можливості замовити вікна та роботи в іншому місці, не можуть бути підставою для скасування даного рішення.

Згідно до ч. 4 ст. 287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Керуючись ст.ст. 280-289 ЦПК України, суд ,-

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа ОСОБА_3 про відшкодування майнової та моральної шкоди залишити без задоволення.

Роз`яснити заявнику, що у разі непогодження з висновком суду, він має можливість оскаржити рішення до Одеського апеляційного суду в загальному порядку. У цьому випадку строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://ki.od.court.gov.ua.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Куриленко О. М.

Повний текст ухвали складено 28 квітня 2020 року