Справа № 462/942/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 квітня 2020 року м.Львів

Залізничний районний суд м. Львова у складі:

судді Постигач О.Б.

секретаря Тимощук І.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

в с т а н о в и в:

Позивач 17.02.2020 року звернувся до суду з позовом, в якому просить стягнути з відповідача на користь позивача заборгованість у розмірі 133560,55 грн. за кредитним договором № б/н від 03.08.2012 року та судові витрати.

Ухвалою судді від 03.03.2020 року відкрито провадження у справі й призначено судове засідання.

У судове засідання представник позивача не з`явився, але у наданій суду заяві просить справу розглянути без участі представника позивача, позовні вимоги підтримують у повному обсязі.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Згідно відповіді відділу адресно-довідкового підрозділу ГУДМС України у Львівській області ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , та знятий з реєстрації 16.01.2015 року у зв`язку зі смертю останнього.

Відповідно до ст. 48 ЦПК України, сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Статтями 46, 47 ЦПК України передбачено, що вони можуть мати цивільні процесуальні права та обов`язки сторони (цивільна процесуальна правоздатність) та здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність).

Судом встановлено, що ОСОБА_1 помер, а відтак його цивільна правоздатність, у відповідності до ч. 4 ст. 25 ЦК України припинилась ще 16.01.2015 року, тобто до звернення позивачем до суду із вказаним позовом.

Так, норми ст. 55 ЦПК України визначають порядок процесуального правонаступництва лише у тих справах, де сторона учасник процесу, вибула з певних причин, у тому числі й у зв`язку зі смертю після відкриття провадження у справі.

Нормами ч.6 ст.13 Законом України «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

У своїй постанові від 16 травня 2018 року по справі №183/4229/14 Верховний суд зазначив, що ЦПК України не містить норм, які б передбачали здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі.

Таким чином, процесуальне правонаступництво у разі смерті фізичної особи в порядку ст.55 ЦПК України можливо лише шляхом залучення правонаступника померлої сторони за умови, що смерть фізичної особи настала після звернення позивача до суду та відкриття провадження у справі, адже залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам цивільного судочинства, тим більше, що із позовної заяви вбачається, що позивач здійснював нарахування суми заборгованості по сплаті кредиту і за період після смерті позичальника.

Разом із цим суд, ураховує, що залучення судом правонаступників відповідача, який помер ще до звернення позивача до суду, потребує зміни підстав та предмету позову, оскільки вимоги боржника за кредитним договором і вимоги до спадкоємців боржника мають різні матеріально-правові підстави, що в свою чергу порушує принцип диспозитивності цивільного процесу, а також суперечить положенням ст.49 ЦПК України, щодо неможливості одночасної зміни і підстав і предмету позову.

За вказаних обставин, відкриття провадження у цивільній справі за відсутності у відповідача цивільної процесуальної дієздатності свідчить про неправомірність виникнення цивільного процесу, тобто, що провадження по даній справі судом було відкрите помилково і справа за позовом до померлого ОСОБА_1 розгляду не підлягає.

Згідно п.7 ч.1 ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які були однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва .

Судом встановлено, що смерть відповідача настала до подання АТ КБ ПриватБанк позову, тому у суду відсутні підстави для визначення кола спадкоємців після смерті відповідача ОСОБА_1 .

З врахуванням вищенаведеного, а також те, що питання про правонаступництво позивачем не вирішено і до суду не надійшло жодної інформації щодо правонаступництва, провадження по справі слід закрити у зв`язку зі смертю відповідача.

Виходячи з аналізу зазначених норм права, АТ КБ «ПриватБанк» не позбавлено права на пред`явлення вимоги про стягнення боргу безпосередньо до спадкоємців боржника.

Згідно із п. 5 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» у разі закриття (припинення) провадження у справі (крім випадків, якщо провадження у справі закрито у зв`язку з відмовою позивача від позову і така відмова визнана судом), у тому числі в апеляційній та касаційній інстанціях суд вирішує питання про повернення позивачу судового збору.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем сплачено судовий збір в розмірі 2102 грн. /а.с. 43/, тому суд вважає за необхідне повернути позивачу з державного бюджету судовий збір, сплаченого при поданні позову до суду, що становить 2102 грн.

Тому, керуючись ст. ст. 142, п.7 ч.1 ст. 255, 260-261 ЦПК України,-

постановив:

Провадження у справі за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - закрити.

Зобов`язати Управління Державної казначейської служби України у Залізничному районі м.Львова (, що розташоване за адресою: м. Львів, вул. Виговського, буд. 34) повернути Акціонерному товариству Комерційний банк «Приватбанк» (р/р НОМЕР_1 , МФО 305299, ) 2102 /дві тисячі сто дві/ грн. судового збору, сплаченого за платіжним дорученням № PROM4B0OLX від 04.02.2020 р.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Львівського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів.

Відповідно до п. 3 Розділу ХІІ Прикінцевих положень Цивільного процесуального кодексу України, який набрав чинності 02 квітня 2020 року на підставі Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки апеляційного оскарження продовжуються на строк дії такого карантину.

Суддя Постигач О.Б.