УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 травня 2020

м.Харків

Справа № 639/5152/18

провадження 2-п/639/16/20

Жовтневий районний суд м.Харкова

у складі: головуючого - судді Єрмоленко В.Б.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м.Харкові заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Жовтневого районного суду м.Харкова від 20.03.2019 по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірванні шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Жовтневого районного суду м.Харкова від 20 березня 2019 задоволені позовні вимоги ОСОБА_2 і розірвано шлюб, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , зареєстрований 21.03.2009.

Відповідач ОСОБА_1 звернувся до суду 07.04.2020 із заявою про перегляд заочного рішення, посилаючись на те, що про звернення дружини з позовом до суду про розірвання шлюбу йому не було відомо, його не викликали в судове засідання, не надходило і повідомлень на мобільний телефон, рішення суду до теперішнього часу не отримав. Зазначає, що позивач знала місце його фактичного проживання у Херсонській області, але свідомо про це не сповістила суд. Такі дії ОСОБА_2 , як стверджує ОСОБА_1 , позбавили його захисту його законних інтересів в суді, оскільки він мав можливість висловити до позивача претензії з приводу поділу спільного майна подружжя.

В судовому засіданні ОСОБА_1 не з`явився, про день, час та місце судового засідання повідомлений за місцем його фактичного проживання, що не перешкоджає згідно ч.1 ст. 287 ЦПК України розгляду заяви

ОСОБА_1 заперечувала проти задоволення заяви відповідача по справі про розірвання шлюбу, стверджуючи, що у вересні 2017 ОСОБА_1 виїхав з міста у невідомому напрямку,місце його перебування дотепер їй не було відомо, телефон вимкнуто. Декілька разів він телефонував сину нібито з Польщі та Чехії і їй вдалося по вайберу передати йому рішення суду про розірвання шлюбу приблизно рік тому.

Суд, вислухавши пояснення позивача, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

За приписами ч.1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та ( або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

З матеріалів справи вбачається, що відповідач ОСОБА_1 неодноразово повідомлявся про день , час та місце судового засідання відповідно до вимог чинного законодавства, судові повістки разом з копією позовної заяви та доданих документів направлялись за зареєстрованим місцем проживання.

За вимогами ст. 128 ЦПК України судова повістка фізичним особам, які не мають статусу підприємців, направляються за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. За наявності відповідної письмової заяви учасника справи, який не має офіційної електронної адреси, та технічної можливості, повідомлення про призначення справи до розгляду чи проведення відповідної процесуальної дії може здійснюватися судом з використанням засобів мобільного зв`язку. Оскільки ОСОБА_2 зазначила в позові адресу місця реєстрації відповідача, що підтверджується також довідкою відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання УДМС України в Харківській області, наданої на запит суду, заяви про здійснення повідомлень через мобільний зв`язок не надходило, суд направляв повідомлення за зареєстрованим місцем проживання ОСОБА_1 , що відповідає положенням цивільно-процесуального законодавства.

Згідно правил ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення, якщо відповідач належним чином повідомлений про дату, час та місце судового засідання, не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин, не подав відзив і позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Аналогічні положення містяться у ч.4 ст. 223 ЦПК України, якою передбачено, що у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ний даних чи доказів ( постановляє заочне рішення).

З аналізу норми ст. 288 ЦПК України вбачається, що крім встановлення поважних причин неявки в судове засідання , обов`язковою умовою для скасування заочного рішення є надання доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи. Такі докази відповідачем не надані.

Що стосується посилання відповідача на порушення його прав через неможливість пред`явлення до позивача претензії щодо поділу спільного майна подружжя, то суд зазначає право кожної особи в порядку, встановленому ЦПК України, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. ОСОБА_1 не позбавлений можливості пред`явити самостійний позов про поділ майна подружжя.

Відповідно до ч. 1 ст.24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом (ч. ч. 3, 4 ст. 56 СК України).

З урахуванням наведеного, суд не знаходить підстав для скасування заочного рішення Жовтневого районного суду м. Харкова від 20 березня 2019 по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірванні шлюбу,-

Відповідно до п.1 ч.3, ч. 4 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення. У разі залишення зави про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

Керуючись ст.ст.287, 288 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Жовтневого районного суду м.Харкова від 20.03.2019 по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірванні шлюбу-залишити без задоволення.

Заочне рішення може бути оскаржено у загальному порядку до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня постановлення ухвали.

У відповідності до п. 15.5 ч.1 розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

СУДДЯ -