БЕРЕЗАНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
№ провадження 2/356/117/20
Справа № 356/77/20
(ЗАОЧНЕ) Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
28.04.2020 Березанський міський суд Київської області в складі:
головуючого судді Капшученко І. О.
за участю секретаря Харченко Ж. В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Березанського міського суду Київської області в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
До Березанського міського суду Київської області звернулась ОСОБА_1 з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.
В обґрунтування позовних вимог вказувала, що між нею та відповідачем по справі - ОСОБА_2 10.08.2019 було укладено шлюб. Подружнє життя між сторонами не склалося, оскільки відповідач поводить себе агресивно. На даний час шлюбні відносини фактично припинені. Відтак, як вказує позивачка, збереження шлюбу суперечитиме її інтересам, тому просить розірвати вказаний вище шлюб без надання строку на примирення.
Позивач та її представник в судове засідання не з`явились, належним чином повідомлені про час та місце судового розгляду, 24.04.2020 через канцелярію суду подали заяви, в яких позовні вимоги підтримали у повному обсязі та просили здійснювати розгляд справи за їхньої відсутності (а.с.40-41).
Відповідно до ч. 2 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.
За загальним правилом, встановленим ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
Враховуючи вказані обставини, суд прийшов до висновку про можливість розгляду справи за відсутності позивача та її представника на підставі ч. 2 ст. 211, ч. 1 ст. 223 ЦПК України.
За таких обставин, суд прийняв рішення про заочний розгляд за наявними матеріалами спраив відповідно до ч. 4 ст. 223, ч. 1 ст. 280 ЦПК України, оскільки позивач проти такого порядку не заперечував, а належним чином повідомлений відповідач в судове засідання повторно не з`явився, не повідомив причини своєї неявки та не подав відзив.
На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України, в зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовна заява підлягає задоволенню з наступних підстав.
Так, як вбачається з матеріалів справи, 10.08.2019 між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 було укладено шлюб, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 , зареєстрованим 10.08.2019 Саксаганським районним у місті Кривому Розі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис № 400 (а.с.4).
Відповідно до статті 51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.
Частиною 3 статті 56 Сімейного кодексу України передбачене право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини.
За змістом ч. 2 ст. 104, ч. 3 ст. 105 Сімейного кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання, в тому числі, за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.
Так, згідно з ч. 1 ст. 110 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.
Згідно з ч. 2 ст. 112 Сімейного кодексу України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
З огляду на викладене, встановивши, що між сторонами шлюбні стосунки фактично припинені та шлюб носить формальний характер, примирення подружжя, подальше спільне життя та збереження шлюбу між ними неможливо і суперечить інтересам подружжя, суд дійшов висновку про те, що збереження сім`ї є неможливим і шлюб має бути розірваним.
За змістом ч. 2 ст. 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу.
Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Відтак, з відповідача на користь позивачки підлягають стягненню понесені нею судові витрати, а саме судовий збір в розмірі 840,80 грн.
Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 24, 56, 104-105, 110, 112, 114 СК України, ст.ст. 223, 247, 258-259, 263-265, 273-282, 284, 288-289 ЦПК України, суд, -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , зареєстрований 10.08.2019 Саксаганським районним у місті Кривому Розі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис № 400 - розірвати.
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ) судові витрати у розмірі 840 (вісімсот сорок) гривень 80 копійок.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 (тридцяти) днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом 20 (двадцяти) днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Апеляційну скаргу на рішення суду може бути подано до Київського апеляційного суду через Березанський міський суд Київської області протягом 30 (тридцяти) днів з дня його проголошення.
Суддя І. О. Капшученко