ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
________________________________________________________________________________

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

30 квітня 2020 року суддя Фастівського міськрайонного суду Київської області Осаулова Н.А., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Гамаль Ірина Миколаївна про визнання права власності на спадкове майно та розподіл спадкового майна, -

ВСТАНОВИВ:

У квітні 2020 року з Святошинського районного суду міста Києва за підсудність до Фастівського міськрайонного суду Київської області направлено цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Гамаль Ірина Миколаївна про визнання права власності на спадкове майно та розподіл спадкового майна.

Згідно положень ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. У випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах.

Так, статтею 15 ЦК України, передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Згідно до ч. 2, 3 ст. 16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов`язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконним рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом. Суд може відмовити у захисті цивільного права та інтересу особи в разі порушення нею положень частин другої - п`ятої статті 13 ЦК України.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суд перевіряє чи подана вона з додержанням норм чинного законодавства, а саме статей 175-177 ЦПК України.

Так, відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Як вбачається з позовної заяви, вона не містить повних анкетних даних позивача та відповідача.

Звертаючись до суду з даним позовом, позивач просить суд: визнати за ним право власності в порядку спадкування за законом в розмірі Ѕ частки після смерті матері ОСОБА_3 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_1 та батька ОСОБА_4 , що помер ІНФОРМАЦІЯ_2 на майно: житловий будинок АДРЕСА_1 ; квартиру АДРЕСА_2 ; квартиру АДРЕСА_3 ; автомобіль Ланос д.н.з. НОМЕР_1 , 2008 року випуску; земельну ділянку площею 0,0656 га з кадастровим номером :01:006:0065, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ; земельну ділянку площею 0,2500 га з кадастровим номером НОМЕР_2 :01:006:0064, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ; та розділити між ним та відповідачем спадкове майно, виділивши йому: квартиру АДРЕСА_2 та квартиру АДРЕСА_3 , а відповідача: житловий будинок АДРЕСА_1 ; автомобіль Ланос д.н.з. НОМЕР_1 , 2008 року випуску; земельну ділянку площею 0,0656 га з кадастровим номером :01:006:0065, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ; земельну ділянку площею 0,2500 га з кадастровим номером НОМЕР_2 :01:006:0064, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , а також відстрочити йому сплату судового збору.

Згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до частини 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою судовий збір складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а за подання позовної заяви немайнового характеру - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно Закону України «Про державний бюджет» станом на 01 січня 2020 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 2102 грн. 00 коп..

У відповідності до перерахунку до розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, судовий збір за подання позовної заяви не майнового характеру фізичної особою складає 840 грн. 80 коп., але не більше 10510,00 грн., а за подання позовної заяви майнового характеру 1 відсоток від ціни позову.

Відповідно до п.12 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.1995 року №20 «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» під дійсною вартістю майна розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Так, в п. 10 Постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 17.10.2014 № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» зазначено, що подані до суду позовні заяви чи заяви, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є об`єктом справляння судового збору. За подання додаткових заяв, у яких збільшується розмір позовних вимог, недоплачена сума судового збору також підлягає сплаті.

Окрім того, у пункті 12 даної Постанови передбачено, що у випадках об`єднання в одній заяві вимог як майнового, так і немайнового характеру судовий збір згідно з частиною третьою статті 6 Закону № 3674-VI підлягає сплаті як за ставками, встановленими для позовів майнового характеру, так і за ставками, встановленими для позовних заяв зі спорів немайнового характеру, наприклад, зняття арешту з майна та визнання права власності на це майно. При цьому судовий збір може бути сплачений окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами.

Позивач в позовній заяві зазначає, що ціна позову складає 2481176,2 грн..

Між тим, позивачем до матеріалів позову не додано нормативно-грошові оцінки майна яке позивач просить суд визнати за ним, та які б дали суду можливість встановити чи вірно позивачем було визначено ціну позову.

Таким чином, для встановлення реальної ціни позову позивачу необхідно надати докази, які підтверджують дійсну вартість майна.

Між тим, позивач в прохальній частині позову просить відстрочити йому сплату судового збору.

Відповідно до частин першої та другої статті 133 Цивільного процесуального кодексу України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Так, питання про відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати регулюється Законом України "Про судовий збір".

Статтею 8 вказаного Закону чітко встановлено умови за яких суд може відстрочити сплату судового збору.

Проте, позивачем до матеріалів позову не подано доказів, які б вказували про наявність обставин, передбачених ст. 8 Закону України "Про судовий збір" для відстрочення сплати судового збору.

Таким чином, позивачу необхідно надати суду докази, на підставі яких суд може відстрочити йому сплату судового збору, а у разі відсутності таких доказів позивачу необхідно сплатити судовий збір у відповідності до ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» за вимоги майнового та немайнового характеру, про що надати суду відповідні докази.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Разом з тим, у відповідності до вимог ч. 2 ст. 95 ЦПК України, письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Між тим, надані позивачем до матеріалів справи копії Державних актів на земельні ділянки площею 0,0656 га з кадастровим номером :01:006:0065 та площею 0,2500 га з кадастровим номером :01:006:0064, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 є нечитабельними оскільки в них не можливо ідентифікувати їх серію та номер, також нечитабельними є Пенсійне посвідчення позивача, та доданий один аркуш копії паспорта позивача.

Враховуючи вищенаведене, вказані обставини позбавляють можливості відкрити провадження у справі.

Відповідно до ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху , який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до Прикінцевих положень ЦПК України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначеністаттями 185 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину.

Керуючись ст. ст. 175-177, 185 ЦПК України, ЗУ «Про судовий збір» суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Гамаль Ірина Миколаївна про визнання права власності на спадкове майно та розподіл спадкового майна - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків терміном 10 (десять) днів з дня отримання останнім копії ухвали.

Строк встановлений судом відповідно до Прикінцевих положень ЦПК України продовжується на час дії карантину.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення недоліків у встановлені строки, заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Осаулова Н.А.