Віньковецький районний суд Хмельницької області
Справа № 670/206/20
Провадження № 2/670/158/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 травня 2020 року смт. Віньківці

Віньковецький районний суд Хмельницької області у складі головуючого судді Потапова О.О.

з участю секретаря Кушнір О.В.,

за відсутності сторін,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт. Віньківці цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - ОСОБА_3 про визначення ідеальних часток у спільній сумісній власності,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до Віньковецького районного суду Хмельницької області із позовною заявою до до ОСОБА_2 , третя особа - ОСОБА_3 про визначення ідеальних часток у спільній сумісній власності. Позивач просить визначити ідеальні частки у праві спільної сумісної власності подружжя та визнати за нею частки у праві власності у наступному розмірі:

-1/4 частки у праві власності на нежитлове приміщення, розташоване по АДРЕСА_2 ;

-1/4 частки у праві власності на земельну ділянку, розташовану по АДРЕСА_1 , з кадастровим номером : 01:008:0003 загальною площею 0,15 га для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка);

-1/4 частки у праві власності на земельну ділянку, розташовану по АДРЕСА_1 з кадастровим номером :01: 008:0004 загальною площею 0,0785 га для ведення особистого селянського господарства.

В обґрунтування позову зазначено, що 27 вересня 2013 року , перебуваючи у шлюбі із покійним ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , позивач придбала майно: 1/2 частки у праві власності на нежитлове приміщення, розташоване по АДРЕСА_2 ; 1/2 частки у праві власності на земельну ділянку, розташовану по АДРЕСА_1 , з кадастровим номером : 01:008:0003 загальною площею 0,15 га для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка); 1/2 частки у праві власності на земельну ділянку, розташовану по АДРЕСА_1 , з кадастровим номером :01:008:0004, загальною площею 0,0785 га для ведення особистого селянського господарства. Спадкоємцями, які прийняли спадщину після смерті ОСОБА_4 являється позивач як дружина померлого та відповідач ОСОБА_2 - матір спадкодавця. Посилаючись на норми ст. ст. 60, 61, 65, 67 СК України, ст. ст. 370, 1218, 1226 ЦК України, позивач просить визначити її частки у праві спільної сумісної власності на спірне майно з метою, щоб в подальшому мати можливість вільно розпоряджатися своїми частками.

У судове засідання учасники справи, будучи повідомленими про місце, дату та час розгляду справи, не з`явились.

Позивач у судове засідання не з`явилася, будучи належно повідомленим про час та місце розгляду справи. Розгляд справи проводився за її відсутності. Подала до канцелярії суду заяву, якою просить розгляд справи проводити без участі сторони позивача, позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

Відповідач у судове засідання не з`явилася, будучи належно повідомленим про час та місце розгляду справи. Розгляд справи проводився за її відсутності. Подала до суду заяву, якою просила розгляд справи проводити без її участі, заявлені позивачем вимоги визнала повністю.

Третя особа ОСОБА_3 у судове засідання не з`явилася, будучи належно повідомленим про час та місце розгляду справи. Розгляд справи проводився за її відсутності. Подала до суду заяву, якою просила розгляд справи проводити без її участі, проти задоволення позовних вимог не заперечувала.

Ч. 3 ст. 211 ЦПК України передбачено, що особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності. Враховуючи дану норму закону, та вимоги ст. 223 ч.4 ЦПК України , суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності сторін на підставі наявних в ній доказів.

У зв`язку з неявкою у судове засідання сторін, справа розглянута без їх участі у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, за наявних у справі письмових матеріалів, дослідивши які, суд дійшов висновку, що позов підлягає до задоволення.

Дослідивши письмові докази, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_4 (свідоцтво про смерть НОМЕР_3 , актовий запис № 42) з яким позивачка перебувала у шлюбі. Під час шлюбу вона спільно з ОСОБА_3 , кожна окремо, придбали по 1/2 частині нежитлового приміщення, розташованого по АДРЕСА_2 ; земельну ділянку, розташовану по АДРЕСА_1 , з кадастровим номером :01:008 :0003 загальною площею 0,15 га для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка); земельну ділянку, розташовану по АДРЕСА_1 , з кадастровим номером :01:008:0004 загальною площею 0,0785 га для ведення особистого селянського господарства (а.с. 10, 15, 20).

Позивач бажає виділити ідеальну частку у придбаному майні, тому звернулась до суду із цим позовом. Відповідач та третя особа не заперечують щодо висунутих нею вимог, незважаючи на право матері померлого на частку сина відповідно до ст. 1261 ЦК України. Визнання ними позову не протирічить чинному законодавству і не порушує прав учасників, тому приймається судом, відповідно до ст. 206 ч.4 ЦПК України, яка говорить, що у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Спадкоємцями, які прийняли спадщину після смерті ОСОБА_4 являється позивач як дружина померлого та ОСОБА_2 як мати останнього.

Відповідно до ст. 82 ч. 1 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників.

Відповідачем та третьою особою надіслано до суду заяви від 23.04.2020 року, в яких вони позов визнають, що не суперечить вищенаведеним обставинам, тому він підлягає задоволенню.

Відповідно до приписів ст. 41 Конституції України та ст.ст. 316, 319, 321 ЦК України правом власності є право особи на майно, яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Право власності є непорушним. Ніхто не може протиправно бути позбавлений його права чи обмежений у його здійсненні.

На підставі викладеного, позивач, відповідно до ст. 1261 ЦК України як дружина померлого набула право на її спадкове майно.

Керуючись ст.ст.1222, 1261, 1268 ЦК України, ст. ст. 4, 12, 13, 19, 141, 258, 259, 263-265 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 ідеальну частку на:

-1/4 частину нежитлового приміщення, розташованого по АДРЕСА_2 ;

-1/4 частину земельної ділянки, розташованої по АДРЕСА_1 з кадастровим номером :01:008 : 0003 загальною площею 0,15 га з цільовим призначенням для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка);

-1/4 частину земельної ділянки, розташованої по АДРЕСА_1 з кадастровим номером :01: 008:0004 загальною площею 0,0785 га для ведення особистого селянського господарства

у спільній власності із ОСОБА_3 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Хмельницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя О.О. Потапов