ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________________
Справа № 689/1383/17
Провадження № 22-ц/4820/55/20
УХВАЛА

29 квітня 2020 року м. Хмельницький

Хмельницький апеляційний суд у складі колегії

суддів судової палати з розгляду цивільних справ

Ярмолюка О.І. (суддя-доповідач), Костенка А.М., Янчук Т.О.,

секретар судового засідання Журбіцький В.О.,

з участю представниці позивачки-відповідачки ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання ОСОБА_2 про призначення повторної судової будівельно-технічної експертизи,

встановив:

У липні 2017 року ОСОБА_2 звернулася до суду з уточненим у подальшому позовом до ОСОБА_3 про виділ у натурі частки з житлового будинку з господарськими будівлями та надвірними спорудами, що є спільною частковою власністю.

ОСОБА_2 зазначила, що їй на праві власності належить ⅔ частини житлового будинку по АДРЕСА_1 , власником іншої ⅓ частини житлового будинку є ОСОБА_3 . Між сторонами виникають суперечки з приводу спільного користування домоволодінням, а тому позивач змушена вимагати виділення її частки у спільному майні.

За таких обставин ОСОБА_2 просила суд виділити їй у натурі відповідно до висновку експерта №61/18 від 25 жовтня 2018 року (варіант 1) ⅔ частки житлового будинку по АДРЕСА_1 , які включають: підвал І площею 5,52 кв.м, коридор ІІ площею 6,17 кв.м, кухню 2-1 площею 6,23 кв.м, кімнату 2-2 площею 12,7 кв.м, кімнату 3-1 площею 13,16 кв.м, погріб Г, ⅔ частини огорожі. Стягнути з неї на користь ОСОБА_3 16 926 грн грошової компенсації вартості відступлення від ідеальних часток у спільному майні.

У вересні 2017 року ОСОБА_3 звернулася до суду з зустрічним позовом до ОСОБА_2 про визнання договору дарування житлового будинку від 14 листопада 1975 року, що укладений між ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_2 , недійсним посилаючись на те, що оспорювана угода не відповідає вимогам закону і є недійсною в силу ст. 48 ЦК Української РСР (в редакції Закону 1963 року).

Ці позови об`єднані судом першої інстанції в одне провадження.

Рішенням Ярмолинецького районного суду Хмельницької області від 28 серпня 2019 року первісний позов ОСОБА_2 задоволено.

Виділено ОСОБА_2 у натурі в рахунок належної їй на праві власності частки розміром ⅔ у спільній частковій власності на житловий будинок з господарськими будівлями та надвірними спорудами, що знаходиться по АДРЕСА_1 : підвал І площею 5,52 кв.м, коридор ІІ площею 6,17 кв.м, кухню 2-1 площею 6,23 кв.м, кімнату 2-2 площею 12,7 кв.м, кімнату 3-1 площею 13,16 кв.м, погріб Г, ⅔ частини огорожі.

Виділено ОСОБА_3 у натурі в рахунок належної їй на праві власності частки розміром ⅓ у спільній частковій власності на житловий будинок з господарськими будівлями та надвірними спорудами, що знаходиться по АДРЕСА_1 : кухню 1-1 площею 10,93 кв.м, кімнату 1-2 площею 15,52 кв.м, ⅓ частину огорожі.

В рахунок компенсації різниці у вартості часток стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 16 929 грн.

У зустрічному позові ОСОБА_3 відмовлено.

Вирішено питання про розподіл судових витрат між сторонами.

ОСОБА_3 подала апеляційну скаргу на вказане рішення суду.

В ході судового розгляду встановлено, що ОСОБА_2 належить на праві власності ⅔ частини житлового будинку з господарськими будівлями по АДРЕСА_1 . Власником іншої ⅓ частини житлового будинку є ОСОБА_3 .

За даними Державного реєстру речових прав на нерухоме майно до складу спірного домоволодіння входять житловий будинок А-1 (загальною площею 85,1 кв.м., житловою площею 42,6 кв.м), цегляний гараж Б, сарай з літньою кухнею В, камінний погріб в. У свою чергу житловий будинок А-1 складається з: коридору 1-1 площею 3,9 кв.м, жилої кімнати 1-2 площею 18,2 кв.м, кухні 1-3 площею 10,9 кв.м, ванної кімнати 1-4 площею 6,0 кв.м (квартира 1 площею 39,0 кв.м, користувач ОСОБА_3 ); коридору 2-1 площею 9,4 кв.м, ванної кімнати 2-2 площею 2,6 кв.м, коридору 2-3 площею 2,9 кв.м, кухні 2-4 площею 6,8 кв.м, жилої кімнати 2-5 площею 14,5 кв.м, жилої кімнати 2-6 площею 9,9 кв.м (квартира 2 площею 46,1 кв.м, користувач ОСОБА_2 ).

Ухвалою Ярмолинецького районного суду Хмельницької області від 20 квітня 2018 року призначено у справі будівельно-технічну експертизу, проведення якої було доручено експерту Марченкову Г.Г. На вирішення експерта суд поставив питання щодо визначення дійсної вартості та варіантів поділу домоволодіння по АДРЕСА_1 , відповідно до ідеальних часток співвласників.

Згідно висновку експерта від 25 жовтня 2018 року №61/18 здійснити поділ в натурі житлового будинку з господарськими будівлями по АДРЕСА_1 , відповідно до ідеальних часток співвласників неможливо. При цьому експерт запропонував два варіанти поділу домоволодіння з відхиленням від розміру часток сторін і без врахування фактичного користування ними нерухомим майном.

ОСОБА_2 звернулася до суду апеляційної інстанції з клопотанням про призначення повторної судової будівельно-технічної експертизи для визначення варіантів поділу фактично існуючого домоволодіння.

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

За змістом ч.ч. 1, 2 ст. 102 ЦПК України висновок експерта це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.

Згідно з ч. 1 ст. 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам) (ч. 2 ст. 113 ЦПК України).

Заслухавши учасників судового процесу та дослідивши матеріали справи суд апеляційної інстанції вважає, що клопотання ОСОБА_2 про призначення повторної судової будівельно-технічної експертизи підлягає задоволенню.

При складанні висновку від 25 жовтня 2018 року №61/18 щодо визначення вартості та варіантів поділу нерухомого майна експертом враховано не фактичний стан житлового будинку з надвірними спорудами та господарськими будівлями, а стан домоволодіння за наслідками інвентаризації від 3 березня 1960 року. Зокрема, експертом запропоновано провести поділ будинку відповідно до існуючої на той час площі приміщень. Також експерт включив у варіанти поділу погріб Г, який фактично знесений, а на його місці збудовано сарай з літньою кухнею В і погріб в, при цьому експерт не зазначив у висновку цей сарай з літньою кухнею та гараж Б, які фактично зведені на території домоволодіння.

Указаний висновок експерта не містить повну інформацію щодо предмета доказування, внаслідок чого у справі слід призначити повторну судову будівельно-технічну експертизу.

На час проведення експертизи провадження у справі слід зупинити.

Керуючись ст.ст. 102, 103, 104, 113, 252, 253, 367, 368, 389, 390 ЦПК України,

ухвалив:

Клопотання ОСОБА_2 задовольнити.

Призначити у справі повторну судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручити експерту Власюку Володимиру Володимировичу.

Експерту дати відповідь на наступні питання:

1Яка дійсна вартість житлового будинку з надвірними господарськими будівлями по АДРЕСА_1 ?

2Які можливі варіанти поділу житлового будинку з надвірними господарськими будівлями по АДРЕСА_1 , в натурі з урахуванням належних сторонам часток (⅔ і ⅓) та можливості переобладнання приміщення в ізольовані квартири? Якщо дотримання відповідності часток неможливе, то які є варіанти поділу будинку з незначним відхиленням від цих часток (розглянути можливість залишення сторонам житлових і нежитлових приміщень, якими вони фактично користуються)?

3Які будівельно-монтажні роботи слід провести для повного відокремлення частин будинку в ізольовані квартири, в тому числі щодо облаштування кухонь, санвузлів, внутрішньоквартирних коридорів, системи життєзабезпечення (водопостачання, водовідведення, опалення) тощо? Яка вартість будівельно-монтажних робіт (вартість матеріалів і робіт по кожному виду), що необхідно провести для повного відокремлення частин будинку в ізольовані квартири?

Вихідні дані:

до складу спірного домоволодіння входять житловий будинок А-1 (загальною площею 85,1 кв.м., житловою площею 42,6 кв.м), цегляний гараж Б, сарай з літньою кухнею В, камінний погріб в;

житловий будинок А-1 складається з: коридору 1-1 площею 3,9 кв.м, жилої кімнати 1-2 площею 18,2 кв.м, кухні 1-3 площею 10,9 кв.м, ванної кімнати 1-4 площею 6,0 кв.м, у якій обладнаний підвал (квартира площею 39,0 кв.м); коридору 2-1 площею 9,4 кв.м, ванної кімнати 2-2 площею 2,6 кв.м, коридору 2-3 площею 2,9 кв.м, кухні 2-4 площею 6,8 кв.м, жилої кімнати 2-5 площею 14,5 кв.м, жилої кімнати 2-6 площею 9,9 кв.м (квартира площею 46,1 кв.м).

Експерта попередити про кримінальну відповідальність за статтями 384, 385 Кримінального кодексу України.

Експерту направити матеріали цивільної справи №689/1383/17.

Зобов`язати ОСОБА_2 та ОСОБА_3 надати експерту доступ до об`єкту дослідження.

Усі витрати на проведення експертизи покладаються на ОСОБА_2 .

На час проведення експертизи провадження у справі зупинити.

Ухвала набирає законної сили після її проголошення та в частині зупинення провадження у справі може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня її проголошення.

Судді: О.І. Ярмолюк

А.М. Костенко

Т.О. Янчук