Справа №428/3436/20
Провадження №2/428/1640/2020
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

27 квітня 2020 року м. Сєвєродонецьк

Суддя Сєвєродонецького міського суду Луганської області Кордюкова Ж.І., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 ) звернувся до Сєвєродонецького міського суду Луганської області з позовною заявою до ОСОБА_2 (місце проживання: АДРЕСА_2 ) про стягнення заборгованості за договором позики у розмірі 3500 доларів США, що станом на 05.03.2015 року становить 80815 грн.

Згідно з п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку.

Згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивач ОСОБА_1 при зверненні до суду зазначив ціну позову у розмірі 80815 грн. та не додав до позовної заяви документ, що підтверджує сплату судового збору у відповідному розмірі від ціни позову.

При цьому у позовній заяві позивач заявив клопотання про відстрочення сплати судового збору до закінчення карантину встановленого постановою Кабінету Міністрів України «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» від 11.03.2020 року №211 по всій території України з 12.03.2020 року.

Частиною 2 ст. 133 ЦПК України встановлено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Таким чином, підстави звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення чітко урегульовано законом.

Із системного аналізу ст. 136 ЦПК України та ст. 8 Закону України «Про судовий збір» вбачається, що єдиною підставою для відстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, і особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі ст. 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Разом з цим, ст. 129 Конституції України, ст. 6 ЦПК України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, що передбачає єдиний правовий режим, який забезпечує реалізацію їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Позивачем ОСОБА_1 не надано жодних доказів на підтвердження тих обставин, що передбачені діючим законодавством як підстави для відстрочення сплати судового збору.

Разом з тим, слід відзначити, що положеннями ст. 136 ЦПК України передбачено, що своєю ухвалою суд може відстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. Запровадження карантину на території України на підставі Постанови Кабінету Міністрів «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» від 11.03.2020 року №211, виходячи із положень ст. 136 ЦПК України не є підставою для відстрочення сплати судового збору.

Приймаючи до уваги зазначене, а також конституційний принцип рівності сторін перед законом і судом, суд вважає, що позивач ОСОБА_1 як сторона у справі, має виконувати встановлений законодавством обов`язок сплати судового збору.

За таких обставин, клопотання позивача ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Отже, оскільки у позовній заяві позивачем зазначена самостійна позовна вимога про стягнення заборгованості, то ціна позову визначається сумою, наданою за договором позики у розмірі 3500 доларів США в еквіваленті грошових коштів у національній валюті України станом на день звернення до суду з вказаною позовною заявою.

З урахуванням того, що позивачем не вказано відповідну ціну позову, суд не може перевірити правильність сплати судового збору за поданою ним позовною заявою.

Вивчивши матеріали позовної заяви було встановлено, що вона була подана без додержання вимог, викладених у ст. 175, 177 ЦПК України, а саме:

- у позовній заяві не визначена ціна позову, виходячи із суми позики у розмірі 3500 доларів США в еквіваленті грошових коштів у національній валюті України станом на день звернення до суду з вказаною позовною заявою;

- не сплачений судовий збір у відповідному розмірі від ціни позову із урахуванням розміру еквіваленту грошових коштів у національній валюті України станом на день звернення до суду (відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб) за наступними реквізитами:

Отримувач коштів - УК у м. Сєвєродонецьку/ м.Сєвєродонецьк/ 22030101;

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37944909;

Банк отримувача Казначейство України;

Код банку отримувача (МФО) 899998;

Рахунок отримувача UA0012080;

Код класифікації доходів бюджету - 22030101;

Найменування коду класифікації доходів бюджету судовий збір;

Призначення платежу - *; 101; РНОКПП позивача (для юридичних осіб код за ЄДРПОУ); судовий збір за позовною заявою ОСОБА_1 (ПІБ фізичної особи чи назва юридичної особи позивача), Сєвєродонецький міський суд Луганської області (назва суду, де розглядається справа).

Згідно із ч. 1-3 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175 і 177 ЦПК України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За таких обставин позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості підлягає залишенню без руху, а позивач в строк, який не може перевищувати десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, повинен усунути зазначені недоліки, в іншому випадку позовна заява буде вважатися неподаною і буде повернута позивачу.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 258, 260-261 ЦПК України, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості залишити без руху, про що повідомити позивача.

Запропонувати позивачу ОСОБА_1 протягом семи днів з дня отримання цієї ухвали усунути недоліки позовної заяви наступним шляхом:

- надати до Сєвєродонецького міського суду Луганської області належним чином оформлену позовну заяву, в якій зазначити ціну позову, виходячи із суми позики у розмірі 3500 доларів США в еквіваленті грошових коштів у національній валюті України станом на день звернення до суду з позовною заявою про стягнення заборгованості;

- надати до Сєвєродонецького міського суду Луганської області належним чином оформлений документ, що підтверджує сплату судового збору за подання до суду позовної заяви до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості у відповідному розмірі від ціни позову.

Роз`яснити позивачу, що у випадку не усунення зазначених недоліків у встановлений строк, позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає і набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Відповідно до Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 30.03.2020 року, постанови Кабінету Міністрів України «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» від 11.03.2020 року №211 на строк дії карантину продовжується строк для усунення недоліків.

Суддя Ж.І. Кордюкова