Справа №295/4780/20
У Х В А Л А

24.04.2020 року м. Житомир

Суддя Богунського районного суду міста Житомира Семенцова Л.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання нерухомого майна спільною сумісною власністю подружжя та поділ майна подружжя,-

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшла указана позовна заява, в якій позивач просить: 1) визнати житловий будинок з надвірними будівлями, загальною площею 110.9 кв.м, житловою площею 41,0 кв.м, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , об`єктом права спільної сумісної власності подружжя; 2) визнати за нею право власності на 1/2 частину житлового будинку, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 ; 3) визнати за нею право власності на 1/2 частину земельної ділянки, площею 0,0946 га, кадастровий номер: :01:015:0005, цільове призначення для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель та споруд, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 .

Позовна заява за змістом і формою повинна відповідати ст. ст. 175, 176, 177 ЦПК України.

При вирішенні питання відкриття провадження у справі виявлено, що заява не відповідає вимогам ч. 4 ст. 177 ЦПК України, оскільки позивачем не додано документу, що підтверджує сплату судового збору або звільнення позивача від його сплати.

Як убачається із змісту позовних вимог, позивачем заявлено вимогу майнового характеру та вимогу немайнового характеру.

За подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру (ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір»).

Розмір судового збору відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за вимогу немайнового характеру становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 840,80 грн.

Згідно із Законом України «Про судовий збір» із позовних заяв про поділ майна при розірванні шлюбу, що подаються до суду фізичною особою, судовий збір справляється в розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 840,80 грн., та не більше 3 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 6306 грн.

Отже, враховуючи заявлені вимоги та наявний у матеріалах справи висновок оцінювача про вартість спірного майна, позивач має сплатити 840,80 грн. та 6306 грн. судового збору за подання позову.

Банківські реквізити для сплати судового збору: отримувач коштів - УК у м.Житомирі/Богун. р-н/22030101 , код ЄДРПОУ -38035726, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), код МФО - 899998, рахунок отримувача - UA0006003, призначення платежу - судовий збір за позовом ПІБ.

Дана обставина перешкоджає вирішенню питання про відкриття провадження у справі.

За положеннями ст. 185 ЦПК України, якщо позовна заява подана без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 ЦПК України та/або не сплачено судовий збір, вона підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, вказана позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку на усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заявуОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання нерухомого майна спільною сумісною власністю подружжя та поділ майна подружжя залишити без руху та надати позивачу строк для усунення її недоліків, який не може перевищувати семи днів з дня отримання позивачем даної ухвали.

Копію ухвали невідкладно направити позивачу.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовна заява буде вважаться неподаною та повернута позивачузі всіма доданими документами. Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Ухвала в частині визначення розміру судових витрат може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Богунський районний суд міста Житомира протягом п`ятнадцяти днів, який обчислюється з дня складення ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. В іншій частині окремо від рішення ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л.М. Семенцова