Справа № 288/445/20
Провадження № 2/288/224/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 квітня 2020 року смт Попільня

Попільнянський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді - Зайченко Є. О.,

за участю секретаря судових засідань - Добрянської В.П.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в смт. Попільня Житомирської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Корнинської селищної ради Попільнянського району Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до суду з позовною заявою до Корнинської селищної ради Попільнянського району Житомирської області (далі - відповідач) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, в обґрунтування якої вказує, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько, ОСОБА_2 , який на день смерті проживав та був зареєстрований у АДРЕСА_1 , проживав одиноко.

За життя померлим був складений заповіт, посвідчений 28 вересня 2006 року секретарем Корнинської селищної ради Попільнянського району Житомирської області, за умовами якого, все належне на день смерті майно, ОСОБА_2 , заповів йому.

На день смерті ОСОБА_2 , вказаний заповіт не змінено та не скасовано.

В зв`язку з необхідністю оформити право на спадщину за заповітом на належне померлому спадкове майно, виникла потреба отримати у нотаріальній конторі свідоцтво про право на спадщину за заповітом, проте, звернувшись до нотаріуса, позивачу було відмовлено та повідомлено, що відповідно до частини 1 статті 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Згідно з частиною 1 статті 1270 вказаного кодексу, для прийняття спадщини встановлюється шестимісячний строк з моменту відкриття спадщини, який у випадку позивача, закінчився 20 березня 2020 року.

Так, заяви про прийняття спадщини після смерті батька, позивач не подав своєчасно у шестимісячний строк, передбачений статтею 1270 ЦК України, в зв`язку з тим, що хворів, перебував на лікуванні, а тому через далеку відстань між місцем відкриття спадщини та між його місцем проживання, не мав можливості своєчасно звернутися в нотаріальну контору.

Крім того, 12 березня 2020 року рішенням Уряду, запроваджено карантин, з метою протидії поширення короновірусної інфекції КОVID-19. Кабінетом Міністрів України було прийнято рішення про припинення міжміського міжобласного, автомобільного, залізничного та авіасполучення.

А тому, він не мав можливості прибути до закінчення 6-ти місячного строку до нотаріальної контори, за місцем відкриття спадщини, в тому числі і через те, що він за віком (71 рік) в зоні ризику, першочергового зараження коронавірусною інфекцією. Крім того, термін пропуску строку є незначним.

Позивач зазначає, що на сьогоднішній день, жодних заяв про прийняття спадщини за вказаним спадкодавцем, до нотаріальної контори, подано не було, спадкова справа не відкривалась та немає інших спадкоємців, які прийняли спадщину та за згодою яких він міг би подати заяву про прийняття спадщини після спливу строку, встановленого законом, а тому питання про визначення мені додаткового строку для прийняття спадщини може бути вирішене тільки в судовому порядку.

Позивач вважає, що пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважної причини, а тому є всі підстави для визначення йому додаткового строку для її подання.

Позивач просить, визначити йому, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, після смерті батька, ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , у три місяці, з дня набрання рішення суду законної сили.

Позивач в підготовче судове засідання не з`явився, в позовній заяві просив розгляд справи проводити без його участі.

Представник відповідача Корнинської селищної ради Попільнянського району Житомирської області в підготовче судове засідання не з`явився, надав до суду лист в якому просив справу розглядати без участі їх представника. Проти задоволення позовної заяви не заперечують.

Згідно частини третьої статті 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

У відповідності до частини другої статті 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до частини третьої статті 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Суд, дослідивши матеріали справи приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого 23 вересня 2019 року виконавчим комітетом Корнинської селищної ради Попільнянського району Житомирської області, ОСОБА_2 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що складено відповідний актовий запис № 106.

Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , його батьками вказані ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Відповідно до повних витягів з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть та про шлюб від 10 квітня 2020 року, мати позивача ОСОБА_3 та колишня дружина спадкодавця, померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Відповідно до державного акту серії НОМЕР_3 , виданого 03 лютого 2010 року головою Корнинської селищної ради, ОСОБА_2 на підставі рішення від 25 січня 2010 року, 54 сесії 5 скликання, Корнинської селищної ради, є власником земельної ділянки площею 0,2900 га, яка розташована в АДРЕСА_1 , цільове призначення: для ведення особистого селянського господарства. Акт зареєстровано в Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею, договорів оренди землі за № .

Також відповідно до державного акту серії ЯК №624720, виданого 03 лютого 2010 року головою Корнинської селищної ради, ОСОБА_2 на підставі рішення від 25 січня 2010 року, 54 сесії 5 скликання, Корнинської селищної ради, є власником земельної ділянки площею 0,1500 га, яка розташована в АДРЕСА_1 , цільове призначення: для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель та споруд. Акт зареєстровано в Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею, договорів оренди землі за № .

Згідно свідоцтва про право особистої власності на жилий будинок від 29 вересня 1967 року, житловий будинок в АДРЕСА_1 , належить ОСОБА_2 на праві особистої власності.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 своїм заповітом посвідченим секретарем Корнинської селищної ради Попільнянського району Житомирської області від 28 вересня 2006 року, зареєстрованого в реєстрі за № 33, все своє майно, заповів своєму синові ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Як вбачається з витягів зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори, спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 10 квітня 2020 року, вищевказаний заповіт зареєстрований в Спадковому реєстрі та є чинним, інформація про заведення спадкової справи та видачі свідоцтв у Спадковому реєстрі відсутня.

Відповідно до повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб від 10 квітня 2020 року, ОСОБА_1 , 12 серпня 1972 року зареєстрував шлюб з ОСОБА_4 .

Відповідно до повідомлення приватного нотаріуса Попільнянського районного нотаріального округу Житомирської області від 10 квітня 2020 року № 84/01-16, ОСОБА_1 відмовлено в прийняття заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті батька, ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

оскільки був пропущений встановлений чинним законодавством строк для прийняття спадщини, який у його випадку закінчився 20 березня 2020 року.

Судом досліджено поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини позивачем та встановлено, що він у період часу, який відведений для прийняття спадщини хворів та потребував лікування (інформація про пацієнта від 21.01.2020 ТОВ НВО «Міжнародний медичний центр») та через далеку відстань між місцем відкриття спадщини та між його місцем проживання, враховуючи запровадження Урядом карантину, з метою протидії поширення короновірусної інфекції КОVID-19, не мав можливості своєчасно звернутися в нотаріальну контору.

Всі вказані обставини є поважними та вплинули на своєчасність прийняття позивачем спадщини.

Спадкоємці, які протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України не подали заяву про прийняття спадщини, вважаються такими що не прийняли її.

Згідно з правилами статті 1220 ЦК України часом відкриття спадщини вважається день смерті особи, зазначений у свідоцтві про смерть, виданим відповідним державним органом реєстрації актів цивільного стану.

Відповідно до пункту 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Стаття 1261 ЦК України визначає, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно частини п`ятої статті 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до частини першої статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Як вбачається з частини третьої статті 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Законодавцем не надається ніякого значення тривалості періоду, який пройшов з дня закінчення строку для прийняття спадщини, що не виключає можливості подачі до нотаріуса заяви про прийняття спадщини за наявності поважності причин його пропуску, також і після спливу значної кількості часу.

За змістом статей 12, 81, 89, 263 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

Встановлено, що позивач дійсно пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважної причини, тому суд вважає за необхідне визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

За вищенаведених обставин, є достатні підстави для задоволення позовних вимог та надання ОСОБА_1 додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом.

Керуючись Постановою Пленуму Верховного суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування»; статтями 1223, 1265, 1268-1270, 1272 ЦК України; статтями 4, 12, 13, 19, 23, 28, 48, 76, 78, 81, 128, 189-200, 206, 211, 247, 258, 259, 263-265, 352, 354, 355 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Корнинської селищної ради Попільнянського району Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, після смерті батька, ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , у три місяці, з дня набрання рішення суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя Попільнянського

районного суду Є. О. Зайченко