КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

04 травня 2020 року Київський апеляційний суд у складі:

суддя-доповідач Оніщук М.І.,

судді Шебуєва В.А., Крижанівська Г.В.,

вирішуючи питання призначення до розгляду апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 30 вересня 2019 року про відмову у відкритті провадження у справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Десята Київська державна нотаріальна контора, про встановлення фату проживання однією сім'єю,

В С Т А Н О В И В:

У вересні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про встановлення юридичного факту проживання однією сім`єю.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 30.09.2019 року відмовлено у відкритті провадження у справі (а.с. 5, 6).

Заявник оскаржив ухвалу в апеляційному порядку (а.с. 10-13).

Апеляційна скарга разом зі справою надійшла до суду апеляційної інстанції 08.01.2020 року (а.с. 16).

Протоколом автоматизованого розподілу справи між суддями від 08.01.2020 року справу призначено судді-доповідачу Оніщуку М.І. та визначено суддів, які входять до складу колегії - Шебуєва В.А., Крижанівська Г.В. (а.с. 17).

Ухвалою Київського апеляційного суду від 13.01.2020 апеляційну скаргу залишено без руху (а.с. 18-20).

Ухвалою Київського апеляційного суду від 20.02.2020 року поновлено строк на апеляційне оскарження, відкрито апеляційне провадження та надано учасникам справи, які не оскаржили судове рішення, строк для подання відзиву на апеляційну скаргу (а.с.32-34).

Відзиву на апеляційну скаргу не надійшло.

У відповідності з вимогами ч. 1 ст. 366 ЦПК України після проведення підготовчих дій суддя-доповідач доповідає про них колегії суддів, яка вирішує питання про проведення додаткових підготовчих дій у разі необхідності та призначення справи до розгляду.

Вислухавши доповідь судді-доповідача про проведення підготовчих дій та вирішивши про відсутність необхідності у проведенні додаткових підготовчих дій, колегія суддів дійшла висновку про призначення справи до розгляду в порядку письмового провадження, з огляду на наступне.

Частиною 13 статті 7 ЦПК України передбачено, що розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Пункт 2 частини 2 статті 19 ЦПК України передбачає, що цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження.

У відповідності до частини 4 статті 19 ЦПК України спрощене позовне провадження призначене для розгляду: 1) малозначних справ; 2) справ, що виникають з трудових відносин; 3) справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд; 4) справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) справи про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); 4) справи про розірвання шлюбу; 5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (частина 6 статті 19 ЦПК України).

Згідно із статтею 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

Разом з цим, частинами 1, 2 статті 369 ЦПК України визначено, що апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи. Апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої статті 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

З урахуванням положень означених норм процесуального закону та враховуючи малозначність та незначну складність даної справи і необхідність швидкого її вирішення з метою дотримання розумних строків розгляду і не порушення прав усіх учасників справи, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про можливість і доцільність призначення даної справи до розгляду в порядку письмового провадження.

Отже, з огляду на відсутність об`єктивної необхідності з`ясування у сторін конкретних обставин справи і наявність у справі достатніх матеріалів для здійснення апеляційного перегляду, справа підлягає призначенню до розгляду в порядку письмовому провадженні без повідомлення учасників справи.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 7, 19, 365, 366, 368, 369 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Призначити апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 30 вересня 2019 року про відмову у відкритті провадження у справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Десята Київська державна нотаріальна контора, про встановлення фату проживання однією сім'єю, до розгляду в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач М.І. Оніщук

Судді В.А. Шебуєва

Г.В. Крижанівська