Долинський районний суд Кіровоградської області
Справа № 388/251/20
УХВАЛА

Іменем України

29.04.2020 рокум. Долинська

Долинський районний суд Кіровоградської області у складі: головуючого судді Баранського Д.М., за участю секретаря Поліщук Т.І., розглянув у спрощеному провадженні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

У березні 2020 року ОСОБА_1 звернулась до суду з цим позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

У квітні 2020 року ОСОБА_2 надіслав до суду заяву про надання строку на примирення з відображенням підстав для цього, а також заперечення проти розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження та розгляд справи у порядку загального позовного провадження.

Статтею 174 ЦПК України передбачено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Підстави, час та черговість подання заяв по суті справи визначаються цим Кодексом або судом у передбачених цим Кодексом випадках. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Суд може зобов`язати державний орган чи орган місцевого самоврядування подати відповідну заяву по суті справи (крім позовної заяви). Суд може дозволити учаснику справи подати додаткові пояснення щодо окремого питання, яке виникло при розгляді справи, якщо визнає це за необхідне.

Частинами 4, 6 ст. 19 ЦПК України передбачено, що спрощене позовне провадження призначене для розгляду: малозначних справ; справ, що виникають з трудових відносин; справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд; справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні. Для цілей цього Кодексу малозначними справами є: справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); справи про розірвання шлюбу; справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За змістом чч. 1, 2 ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: малозначні справи; що виникають з трудових відносин; про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд. У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Згідно з ч. 4 ст. 277 ЦПК України, якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про: залишення заяви відповідача без задоволення; розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Частини друга - шоста цієї статті не застосовуються, якщо відповідно до цього Кодексу справа підлягає розгляду тільки в порядку спрощеного провадження (ч. 7 ст. 277 ЦПК України).

Отже, справи про розірвання шлюбу є малозначними справами, відповідно підлягають розгляду за правилами спрощеного позовного провадження, а тому у поданій заяві слід відмовити.

Відповідно до ст. 111 СК України суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

Згідно з ч. 7 ст. 240 ЦПК України у справі про розірвання шлюбу суд може зупинити розгляд справи і призначити подружжю строк для примирення, який не може перевищувати шести місяців.

Аналізуючи ті доводи відповідача, що відображені у його заяві про надання строку на примирення, зважаючи на зміст позову в якому ОСОБА_1 зазначає про незгоду на примирення, беручи до уваги, що волевиявлення на примирення має виходити щодо кожного зі сторін, оскільки воля однієї сторони на примирення за відсутності такої волі в іншої сторони не дозволяє досягти мети примирення, враховуючи положення ч. 7 ст. 240 ЦПК України, що не зобов`язують суд здійснювати заходи щодо примирення, а ці заходи є правом суду, суд уважає відмовити у заяві відповідача про призначення строку для примирення.

Враховуючи зміст документів, що підтверджують отримання відповідачем матеріалів цієї цивільної справи, суд уважає відкласти судове засідання у справі на іншу дату. Справа розглядатиметься за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 19, 174, 240, 274, 277 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Відмовити у заяві відповідача ОСОБА_2 про заперечення проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження та заяві про надання строку на примирення у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Судове засідання відкласти на 09.30 годину 15 червня 2020 року.

Справа розглядатиметься за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Д. М. Баранський