Справа № 215/6848/19
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 квітня 2020 року Тернівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі: головуючого судді Науменко Я.О., за участю секретаря Махоні Н.Ю., розглянувши згідно з вимогами ч. 2 ст. 247 ЦПК України без фіксації судового засідання технічними засобами у відкритому судовому засіданні в залі Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

21.11.2019 до суду надійшла вказана позовна заява, в обґрунтування якої позивач вказує, що вона з 06 квітня 2018 перебуває у зареєстрованому шлюбі з відповідачем. Дітей вони не мають. В останній час вони припинили шлюбні відносини. У них немає спільних інтересів, намагань, справ в майбутньому. Кожен з них має протилежні погляди на шлюб, сім`ю, відповідач живе на свій особистий розсуд, має окремий бюджет, що призвело до розірвання шлюбу. Так як ведення між ними спільного господарства та сумісне проживання як подружжя припинено, позивач вважає, що подальшого сенсу підтримувати сімейні відносини немає, подальше спільне проживання суперечить її інтересам.

З метою визначення підсудності та встановлення зареєстрованого місця проживання (перебування) відповідача у справі, відповідно до ст.187 ЦПК України, 22.11.2019 було зроблено запити до відділу реєстрації місця проживання громадян виконавчого комітету Тернівської районної у місті ради та відділу адресно-довідкової роботи ГУ ДМС України в Дніпропетровській області. Остання відповідь надійшла до суду 11.12.2019.

Ухвалою від 20.12.2019 відкрито провадження у даній справі, визначено проводити розгляд справи в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання з викликом сторін на 07.02.2020.

Ухвала суду разом із позовною заявою та доданими до неї документами, направлені за зареєстрованою адресою відповідача, повернуті 13.01.2020 суду з відміткою пошти про причини їх невручення: за закінченням встановленого строку зберігання.

Ухвалою від 07.02.2020 підготовче судове засідання було відкладено на 16.03.2020 в зв`язку з неявкою відповідача.

Сторони, будучи повідомленими належним чином про дату, час і місце підготовчого судового засідання, до суду 16.03.2020 не з`явились.

Позивач ОСОБА_1 разом із позовною заявою подала суду заяву від 21.11.2019 про розгляд справи без її участі, підтримку позовних вимог та про згоду на заочний розгляд справи.

Судова повістка, направлена за зареєстрованою адресою відповідача, повернута 04.03.2020 суду з відміткою пошти про причини її невручення: інші причини, що не дали змоги виконати обов`язки щодо пересилання поштового відправлення.

Ухвалою від 16.03.2020 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті в загальному позовному провадженні на 24.04.2020 із викликом сторін.

Відповідач повторно у судове засідання не з`явився, відзив на позов не подав, про поважність причин неявки суд не повідомив. Судова повістка, направлена за зареєстрованою адресою відповідача, повернута 01.04.2020 суду з відміткою пошти про причини її невручення: адресат відсутній за вказаною адресою.

Відповідно до ч.4 ст.130 ЦПК України, у разі відсутності адресата (будь-кого з повнолітніх членів його сім`ї) особа, яка доставляє судову повістку, негайно повертає її до суду з поміткою про причини невручення.

Частиною 1 статті 131 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

За приписами частини 3 статті 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Згідно з ч.2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України, у разі неявки у судове засідання відповідача повідомленого належним чином, без поважних причин або без повідомлення причин, за відсутності у справі поданого ним відзиву, і якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи, суд вирішує справу на підставі наявних у справі доказів (ухвалює заочне рішення).

Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.

Суд, ознайомившись з матеріалами справи і оцінивши наявні в справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні, вирішуючи справу, виходить з такого.

Відповідно до статті 24 Сімейного кодексу України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка, примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Дружина та чоловік зобов`язані спільно піклуватися про побудову сімейних відносин між собою та членами сім`ї на почуттях взаємної любові, поваги, дружби, взаємодопомоги; дружина та чоловік відповідальні один перед одним, перед іншими членами сім`ї за свою поведінку в ній (частини перша, третя статті 55 Сімейного кодексу України). Кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини; примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість (частини третя, четверта статті 56 Сімейного кодексу України).

Шлюб припиняється внаслідок його розірвання, зокрема, за позовом одного з подружжя на підставі відповідного рішення суду (частина друга статті 104, частина третя статті 105, стаття 110 Сімейного кодексу України).

За статтею 112 Сімейного кодексу України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватись цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище (стаття 113 Сімейного кодексу України).

Судом встановлено, що сторони 06 квітня 2018 року зареєстрували шлюб, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 , виданого 06.04.2018 Сєвєродонецьким міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Луганській області, актовий запис №232 (а.с.5). Сторони неповнолітніх дітей не мають.

Як зазначено в позовній заяві та не заперечувалось відповідачем, фактичні шлюбні відносини сторін припинені, подальше спільне життя як подружжя, як і примирення, є неможливим, збереження шлюбу суперечитиме інтересам позивача.

З огляду на викладене та зважаючи на фактичну відсутність сімейних відносин між сторонами, суд дійшов до висновку, що рішення позивача про розлучення є виваженим і свідомим; причини, з якої він наполягає на розірванні шлюбу, обґрунтованими, подальше спільне життя подружжя і збереження ними сім`ї стали неможливими, поновлювати сімейно-шлюбні відносини позивач наміру не має. Суд не може примушувати жінку або чоловіка до підтримання, відновлення або продовження сімейних відносин, а вільність та рівність цих стосунків і можливість припинення шлюбу є їх основою, що законодавчо закріплено у нормах Сімейного кодексу України.

Відповідно до ч. 2 ст. 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Крім того, на підставі імперативних приписів частини першої, пункту 1 частини другої статті 141 ЦПК України з відповідача слід стягнути на користь позивача судові витрати, які складаються з судового збору, сплаченого позивачем при поданні позову у розмірі 768 грн. 40 коп..

Враховуючи наведене та керуючись статтями 2, 3, 12, 13, 19, 23, 76, 81, 89, 128, 133, 141, 211, 247, 258, 259, 263-265, 268, 273, 280-283, 351, 352, 354, 355, підпунктами 8, 15.5 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

Розірвати шлюб, зареєстрований 06 квітня 2018 року за актовим записом №232 у Сєвєродонецькому міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Луганській області між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , які неповнолітніх дітей не мають.

Відновити ОСОБА_1 дошлюбне прізвище ОСОБА_3 .

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , (РНОКПП НОМЕР_3 , місце проживання: АДРЕСА_2 ) судові витрати, які складаються з судового збору, сплаченого позивачем при поданні позову у розмірі 768 (сімсот шістдесят вісім) гривень 40 копійок.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до суду апеляційної інстанції через Тернівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом встановлених строків, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Роз`яснити учасникам справи, що відповідно до пункту 3 розділу XII «Прикінцевих положень» ЦПК України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки продовжуються на строк дії такого карантину.

Рішення складено 24.04.2020.

Суддя