РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.04.2020 року м. Житомир

Богунський районний суд м. Житомира у складі:

головуючого - судді Кузнєцова Д.В.

за участю секретаря судового засідання Поліщук О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Житомирської міської ради, треті особи - Житомирська державна нотаріальна контора, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Департамент реєстрації Житомирської міської ради про звільнення майна з-під арешту,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з даним позовом, в обґрунтування якого зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його дружина ОСОБА_4 , після смерті якої відкрилася спадщина, яка складається, зокрема, з 24/100 частин житлового будинку АДРЕСА_1 Позивач зазначає, що є єдиним спадкоємцем після смерті дружини, однак при зверненні до Житомирської державної нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на частину житлового будинку дізнався про наявність арешту на зазначене майно, яке було накладено Першою житомирською державною нотаріальною конторою 07.05.2007 року на підставі повідомлення Будівельно-монтажного управління №10 від 14.11.1966 року. Позивач вказує у позовній заяві, що покійна дружина ОСОБА_4 зверталася до нотаріальної контори з заявою про зняття арешту, оскільки він був накладений помилково, та будь-якої заборгованості перед управлінням не має. Крім того, були зроблені запити до архіву Житомирської міської ради стосовно наявної заборгованості перед підприємством їх сусідкою ОСОБА_5 , яка також померла, однак в наказах особового складу та відомостях по нарахуванню заробітної плати працівникам Будівельно-монтажного управління №10 за 1966 рік ОСОБА_5 не значиться. З огляду на те, що наявність арешту на будинок позбавляє позивача можливості належним чином користуватися та розпоряджатися своєю власністю, ОСОБА_1 просить звільнити майно з-під арешту.

Ухвалою судді Богунського районного суду м. Житомира Кузнєцова Д.В. від 11.12.2019 року справу прийнято до розгляду та розгляд справи призначено за правилами спрощеного позовного провадження.

У судовому засіданні позивач пояснив, що ОСОБА_5 жила в сусідньому провулку ( АДРЕСА_2 ) і померла 15 років тому. Ще з покійною дружиною позивач шукали по всьому місту Будівельно-монтажне управління №10, ооднак не знайшли його. В судове засідання, призначене на 16.04.2020, ОСОБА_1 не з`явився, подав заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримує.

Представник відповідача - Житомирської міської ради у судове засідання, подав заяву про розгляд справи без їх участі.

Представник третьої особи - Житомирської державної нотаріальної контори в судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд справи без їх участі, при вирішенні справи покладається на розсуду суду.

Треті особи - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, двічі на адресу суду надходили заяви про відкладення розгляду справи.

Представник третьої особи - Департаменту реєстрації Житомирської міської ради в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, причини неявки суду невідомі.

Суд, дослідивши письмові матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позовна заява, оцінивши докази в їх сукупності, дійшов до наступного висновку.

Судом встановлено, що 13.10.2009 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Житомирського міського управління юстиції між ОСОБА_1 та ОСОБА_4 був зареєстрований шлюб, актовий запис №1911, що підтверджується свідоцтвом про шлюб. Прізвище дружини після укладення шлюбу « ОСОБА_4 ».

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 померла, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого Житомирським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Житомирській області 20.03.2018 року.

Після смерті ОСОБА_4 відкрилась спадщина, яка, зокрема, складається із 24/100 частин житлового будинку, розташованого по АДРЕСА_1 . Дана частина житлового будинку належала померлій особі на підставі свідоцтва про право власності на житловий будинок, виданого Виконкомом Житомирської міської ради Житомирської області 23.07.2010 року, зареєстрованого КП «Житомирське обласне міжміське бюро технічної інвентаризації» Житомирської обласної ради 29.07.2010 року.

Як вбачається з копії спадкової справи №111/2018, що була заведена Житомирською держаною нотаріальною конторою до майна померлої ОСОБА_4 , позивач ОСОБА_1 , який приходився чоловіком померлої, звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 дружини та одержав свідоцтво про право на спадщину за законом на вказану вище частину будинку. Із наявних в спадковій справі документів вбачається, що із заявою про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_4 , крім ОСОБА_1 , ніхто не звертався.

Згідно з листом завідувача Першої житомирської державної нотаріальної контори від 11.09.2015 року, адресованого ОСОБА_4 , випливає, що на підставі повідомлення Будівельно-монтажного управління №10 від 14.11.1966 року Першою Житомирською нотаріальною конторою було накладено заборону (Згідно Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, реєстраційний номер обтяження 4918253) на будинок АДРЕСА_1 , власником якого було вказано ОСОБА_5 . Дані обставини також підтверджуються відомостями з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна станом на 21.03.2016 року.

З вказаного листа також слідує, що на підставі відповіді з Архівного відділу Житомирської міської ради, згідно якої в наказах з особового складу та відомостях по нарахуванню заробітної плати працівникам Будівельно-монтажного управління №10 за 1966 рік ОСОБА_5 не значиться, нотаріальною конторою спрямовано лист до Реєстраційної служби Житомирського міського управління юстиції Житомирської області з проханням зняти (погасити) реєстраційний запис №4918253 у зв`язку з відсутністю інформації щодо наявності заборгованості ОСОБА_5 перед Будівельно-монтажним управлінням, однак станом на 11.09.2015 року заборона на будинок є чинна.

Статтею 41 Конституції України передбачено право кожного громадянина володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності.

Відповідно з ст. 1 Першого Протоколу Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений майна інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

Згідно з ч. 1 ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

За змістом ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності чи необґрунтованість активів, які перебувають у власності, не встановлені судом, що передбачено ч. 2 ст. 328 ЦК України.

Гарантуючи захист права власності, закон надає власнику право вимагати усунення будь-яких порушень його права, що унеможливлює вільно володіти, користуватись та розпоряджуватись ним. Способи захисту права власності передбачені, серед іншого, нормами ст.ст. 16, 386, 391 ЦК України.

Статтею 391 цього Кодексу встановлено, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Відповідно до частини 1 статті 59 Закону України «Про виконавче провадження» особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить її, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання на це майно право власності і про зняття з нього арешту.

Виходячи з викладеного, на час звернення з позовною заявою до суду за наявності арешту, накладеного на майно, порушується право власності позивача, внаслідок чого він позбавлений змоги вільно володіти, користуватися та розпоряджатися своїм майном, а тому право позивача підлягає судовому захисту у заявлений ним спосіб шляхом звільнення майна з-під арешту, накладеного Першою житомирською державною нотаріальною конторою на підставі повідомлення Будівельно-монтажного управління №10 від 14.11.1996 року.

З огляду на викладене та керуючись ст.ст. 15, 16, 319, 321, 328, 386, 391 ЦК України, ст.ст. 3, 10-13, 76-81, 141, 259, 263-265, 273, 352, 354 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити.

Звільнити будинок, розташований по АДРЕСА_1 , з-під арешту, зареєстрованого Першою житомирською державною нотаріальною конторою 07 травня 2007 року за №4918253 на підставі повідомлення Будівельно-монтажного управління №10 від 14.11.1966 року.

Рішення може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Богунський районний суд міста Житомира протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

«Роз`яснити, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки на апеляційне оскарження рішення продовжуються на строк дії такого карантину».

Відомості про учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 , адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 .

Відповідач: Житомирська міська рада, адреса: м. Житомир, майдан ім. С.П. Корольова, 4/2.

Третя особа - Житомирська державна нотаріальна контора, адреса: м. Житомир, вул. Л. Качинського, 12а.

Третя особа - ОСОБА_2 , адреса: АДРЕСА_4 .

Третя особа - ОСОБА_3 , адреса: АДРЕСА_1 .

Третя особа - Департамент реєстрації Житомирської міської ради, адреса: м. Житомир, вул. Бориса Лятошинського, 15-Б.

Суддя Д.В. Кузнєцов