ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 623/797/20 Головуючий суддя І інстанції Винниченко П. П.
Провадження № 22-ц/818/2529/20 Суддя доповідач Яцина В.Б.
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

23 квітня 2020 року м. Харків.

Харківський апеляційний суд в складі судді Яцини В.Б., перевіривши відповідність вимогам закону апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 03 березня 2020 року, постановлену у складі судді Виниченко П.П., по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Касаційного цивільного суду про порушення цивільних прав органом державної влади,

в с т а н о в и в:

Ухвалою Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 03 березня 2020 року відмовлено у відкритті провадження за його позовною заявою до Касаційного цивільного суду про порушення цивільних прав органом державної влади.

Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції, 06 березня 2020 року ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку до суду апеляційної інстанції подано апеляційну скаргу.

Ухвалою судді Харківського апеляційного суду від 12 березня 2020 року витребувано зазначену справу з суду першої інстанції.

Справа надійшла до суду апеляційної інстанції 22 квітня 2020 року.

Однак, апеляційне провадження по справі не може бути відкрито з наступних підстав.

Згідно п.п.9 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року із змінами та доповненнями при поданні апеляційної скарги на ухвалу суду фізичною особою оплаті підлягає судовий збір 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 420,40 грн.

Проте, судовий збір за подачу апеляційної скаргиОСОБА_1 не сплачено.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 міститься клопотання про звільнення від сплати судового збору з урахуванням його матеріального стану, що унеможливлює сплату судового збору у розмірі, визначеному законом.

При цьому, ОСОБА_1 посилається на те, що відповідно до положень пункту е) статті 165.1.1 та статті 170.7.1 ПК України пенсії та суми фінансових допомог, що виплачуються з бюджету, а також благодійна допомога не включаються до розрахунку річного доходу особи.

Однак, зазначене клопотання задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

Відповідно до частин 1, 3 статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору та звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Згідно з частиною 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

У частині другій зазначеної статті передбачено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

ОСОБА_1 на підтвердження підстав для звільнення від сплати судового збору надав копію відомостей з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків від 27 лютого 2020 року № 346/10/2-40-51-08, з якої вбачається, що за перший квартал 2019 року відсутня інформація про доходи, за другий квартал 2019 року ним отримано державну та соціальну матеріальну допомогу у розмірі 4491,00 грн, за третій квартал 2019 року отримано державну та соціальну матеріальну допомогу у розмірі 4692,00 грн, за четвертий квартал 2019 року отримано державну та соціальну матеріальну допомогу у розмірі 4766,00 грн.

Перевіривши матеріали справи вважаю, що клопотання про звільнення від сплати судового збору задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Відповідно до частини 1 статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно частини 3 статті 136 ЦПК України з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року із змінами та доповненнями враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, зокрема, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Згідно п.п.9 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року із змінами та доповненнями при поданні апеляційної скарги на ухвалу суду фізичною особою оплаті підлягає судовий збір 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 420,40 грн.

Як вбачається з наданої ОСОБА_1 копії відомостей з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків від 27 лютого 2020 року, розмір його доходу за попередній календарний рік (2019 рік) становить 13 949,00 грн, отже 5 відсотків розміру річного доходу становить 697,45 грн.

Тобто, сума судового збору, що підлягає сплаті за подання апеляційної скарги, не перевищує 5 відсотків розміру річного доходу.

Доводи ОСОБА_1 , що пенсії та суми фінансових допомог, що виплачуються з бюджету, а також благодійна допомога не включаються до річного доходу особи, судова колегія відхиляє, оскільки вказані види виплат не входять до бази оподаткування за Податковим кодексом України, однак є доходом у розумінні Закону України «Про судовий збір».

Таким чином, вважаю за необхідне клопотання ОСОБА_1 про звільнення його від сплати судового збору залишити без задоволення.

Відповідно до п.3 ч.4 ст.356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Враховуючи викладене, вважаю за необхідне залишити апеляційну скаргу ОСОБА_1 без руху для сплати судового збору в розмірі 420,40 грн

на рахунок UA0020011,

отримувач УК в Основ`янському районі м. Харкова,

код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37999628,

банк отримувача Казначейство України (ЕАП),

код класифікації доходів бюджету 22030101,

призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Харківський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа), і надання до Харківського апеляційного суду оригіналу квитанції оплати цих витрат.

Відповідно до п.2 ч.4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються копії скарги та доданих письмових матеріалів відповідно до кількості учасників справи.

Ознайомившись з матеріалами справи судом апеляційної інстанції встановлено, що подана ОСОБА_1 апеляційна скарга зазначеним вимогам не відповідає.

Відповідно до ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Стосовно ч.1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що апеляційну скаргу подано без додержання вимог, викладених у ст. ст. 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду апеляційної скарги постановляє ухвалу про залишення скарги без руху, в якій зазначаються виявлені недоліки, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Як вбачається до суду апеляційної інстанції надійшла цивільна справа без копії апеляційної скарги з додатками для відповідача Касаційного цивільного суду.

Тому, апеляційна скарга ОСОБА_1 не відповідає вимогам п.2 ч.4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги не додано один примірник апеляційної скарги з додатками для відповідача Касаційного цивільного суду.

Для вчинення апелянтом вказаних дій слід надати строк 10 днів, який починає діяти з наступного дня після отримання копії цієї ухвали та згідно пункту 3 Розділу ХІІ Прикінцевих Положень до ЦПК України продовжується на строк дії карантину , встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Керуючись ст.ст.136, 185, 356, 357 ЦПК України

у х в а л и в:

Клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору залишити без задоволення.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 03 березня 2020 року- залишити повторно без руху.

Встановити ОСОБА_1 строк для сплати судового збору в розмірі 420,40 грн та для виправленої апеляційної скарги, її копій відповідно до кількості учасників справи 10 днів після отримання копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, але не пізніше 10 днів після закінчення строку дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної інфекції «COVID-19».

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання, касаційному оскарженню не підлягає.

Суддя В.Б.Яцина