Справа № 274/3923/17 Провадження № 2-п/0274/6/20
Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області
У Х В А Л А

27.04.20 р.м. Бердичів

Суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області Корбут В.В. (далі Суд), за участю секретаря судового засідання Павлюк-Жук А.В.

розглянувши заявуОСОБА_1
про переглядзаочного рішення Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 16.05.2019 р.
у справі за позовомАкціонерного товариства Комерційний бакн "ПриватБанк"
доОСОБА_1
простягнення заборгованості,

В С Т А Н О В И В:

Заочним рішенням Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 16.05.2019 р. було стягнуто з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства Комерційний банк "ПриватБанк" заборгованість за договором № б/н від 10.04.2006 р. у розмірі 29 112,20 грн.

ОСОБА_1 звернувся з заявою, у якій просить переглянути зазначене заочне рішення.

Акціонерне товариство Комерційний банк "ПриватБанк" своєї позиції щодо заяви не повідомило.

Відповідно до частини першої статті 288 Цивільного процесуального кодексу України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Судом з`ясовано, що ОСОБА_1 був повідомлений про час і місце судового розгляду за адресою зареєстрованого місця проживання (а. с. 38), що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, виплату поштового переказу, адресатом у якому зазначений ОСОБА_1 , з відміткою про одержання відповідного повідомлення 07.05.(2017 р.), та підписом без зазначення прізвища особи, яка одержала відправлення (а. с. 43).

У заяві про перегляд заочного рішення ОСОБА_1 не заперечує отримання ним відповідного поштового відправлення, а лише посилається на те, що підпис у цьому повідомленні не схожий на його, у повідомленні відсутні будь-яки відомості про особу одержувача.

Абзацом першим пункту 99 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 55.03.2009 р. № 270 у редакції, чинній станом на 07.05.2019 р. (далі Правила), передбачалось, що рекомендовані поштові відправлення, у тому числі рекомендовані листи з позначкою "Судова повістка", рекомендовані повідомлення про вручення поштових відправлень, поштових переказів, адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою або під час видачі у приміщенні об`єкта поштового зв`язку вручаються адресату, а у разі його відсутності будь-кому з повнолітніх членів сім`ї, який проживає разом з ним.

Аналогічна за змістом норма щодо вручення судової повістки у разі відсутності адресата міститься у частині третій статті 130 Цивільного процесуального кодексу України: якщо особу, якій адресовано судову повістку, не виявлено в місці проживання, повістку під розписку вручають будь-кому з повнолітніх членів сім`ї, які проживають разом з нею. У такому випадку особа, якій адресовано повістку, вважається належним чином повідомленою про час, дату і місце судового засідання, вчинення іншої процесуальної дії.

За таких обставин, а саме за обставин того, що ОСОБА_1 не заперечує проти отримання ним або будь-яким з повнолітніх членів його сім`ї, який проживає разом з ним, відповідного поштового відправлення, а за змістом пункту 99 Правил таке відправлення підлягало врученню саме ОСОБА_1 або будь-кому з повнолітніх членів його сім`ї, який проживає разом з ним, Суд вважає, що поштове відправлення було вручено належній особі, при цьому ОСОБА_1 вважається належним чином повідомленим про час, дату і місце судового засідання.

Частиною третьою статті 131 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

ОСОБА_1 не повідомив суд про причини неявки у судове засідання 16.05.2019 р., а відтак вважається, що він не з`явився у судове засідання без поважних причини.

При цьому у матеріалах справи відсутні будь-яки докази, які б вказували, що ОСОБА_1 не подав відзив на позовну заяву з поважних причин.

Зважаючи на наведене Суд приходить до висновку, що ОСОБА_1 не з`явився в судове засідання та не подав відзив на позовну заяву без поважних причин.

Таким чином відсутні обставини, які у відповідності до частини першої статті 288 Цивільного процесуального кодексу України є складовими підставами для скасування заочного рішення.

Згідно з частиною третьою статті 287 Цивільного процесуального кодексу України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою:

1) залишити заяву без задоволення;

2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Враховуючи викладене, заява ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення підлягає залишенню без задоволення.

Керуючись статтями 258 261, 287, 288 Цивільного процесуального кодексу України,

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

ОСОБА_1 має право оскаржити заочне рішення Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 16.05.2019 р. у загальному порядку, встановленому Цивільного процесуального кодексу України, при цьому строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення цієї ухвали.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строк подання апеляційної скарги продовжується на строк дії такого карантину.

Суддя В.В. Корбут