Ухвала

23 квітня 2020 року

м. Київ

справа № 591/4618/16-ц

провадження № 61-12775св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Крата В. І. (суддя-доповідач), Дундар І. О., Краснощокова Є. В.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - товариство з обмеженою відповідальністю «Естейт Селлінг»,

третя особа -акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк»,

розглянув у попередньому судовому засіданніу порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Зарічного районного суду м. Суми від 13 листопада 2017 року в складі судді: Клименко А. Я., та постанову апеляційного суду Сумської області від 17 січня 2018 року в складі колегії суддів: Хвостика С. Г., Левченко Т. А., Собини О. І.,

ІСТОРІЯ СПРАВИ

У вересні 2016 року ОСОБА_1 звернулася із позовом до ТОВ «Естейт Селлінг», третя особа - АТ КБ «ПриватБанк», про скасування договору купівлі-продажу.

Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанції

Рішенням Зарічного районного суду м. Суми від 13 листопада 2017 року, залишеним без змін постановою апеляційного суду Сумської області від 17 січня 2018 року, у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовлено. Скасовано заходи забезпечення позову, застосовані ухвалою Зарічного районного суду м. Суми від 07 вересня 2016 року, а саме: накладений арешт на квартиру АДРЕСА_1 , власником якої є ТОВ «Естейт Селлінг».

Аргументи учасників справи

У лютому 2018 року ОСОБА_1 подала касаційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржені рішення та ухвалити нове рішення, яким визнати недійсним договір купівлі-продажу, укладений між ТОВ «Естейт Селлінг» (відповідач 1) та АТ КБ «ПриватБанк» (відповідач 2), що підтвердить скасування юридичного факту законності договору. При цьому посилається на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

Рух справи

Ухвалою Верховного Суду від 02 травня 2018 року відкрито касаційне провадження у справі.

У пункті 2 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ» від 15 січня 2020 року № 460-IX, який набрав чинності 08 лютого 2020 року, встановлено, що касаційні скарги на судові рішення, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом.

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України (в редакції, чинній станом на 07 лютого 2020 року) підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Заслухавши доповідь судді-доповідача про проведення підготовчих дій та обставини, необхідні для ухвалення судового рішення судом касаційної інстанції, колегія суддів встановила відсутність підстав, передбачених частинами третьою, четвертою статті 401 ЦПК України. Тому колегія суддів, з урахуванням категорії та складності справи, призначає справу до судового розгляду в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи у складі колегії з п`яти суддів.

Керуючись статтями 33, 34, 260, 400 (в редакції, чинній станом на 07 лютого 2020 року), 401 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

Справу № 591/4618/16-ц призначити до судового розгляду в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи у складі колегії з п`яти суддів.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді: В. І. Крат

І. О. Дундар

Є. В. Краснощоков