Справа № 474/352/19
Провадження № 2/474/173/19
УХВАЛА

на виконання вимог ч.5 ст. 12 ЦПК України

15.04.20року смт. Врадіївка

Врадіївський районний суд Миколаївської області у складі:

головуючого судді Фасій В.В.

за участю секретаря судового засідання Багрін Н.А.

без участі:

позивача ОСОБА_1

представника позивача ОСОБА_2

відповідача Іванівської сільської ради Врадіївського району Миколаївської області

третіх осіб які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5

в ході розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Іванівської сільської ради Врадіївського району Миколаївської області, третіх осіб які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , про продовження строку на прийняття спадщини,-

встановив:

02.04.2019р. ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Іванівської сільської ради Врадіївського району Миколаївської області про продовження строку на прийняття спадщини.

Ухвалою суду від 08.04.2019р. відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання, яке 18.06.2019р. ухвалою суду було продовжено на тридцять днів.

21.10.2019р. після з`ясування обставин проживання з спадкодавцем на час відкриття спадщини дружини ОСОБА_3 та синів ОСОБА_4 .. ОСОБА_6 , останні були залучені доу часті у справі, з ініцітиативи суду, в якості третіх осіб.

19.11.2019р. підготовче судове засідання по справі було закрито та призначено справу до судового розгляду на 19.12.2019р., з наступним його відкладенням на 15.04.2020р.

В судове засідання, 15.04.2020 р. позивач ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_2 не з`явилися, хоча належним чином, в порядку визначеному ст.ст. 128-130 ЦПК України, повідомлялися про час та місце судового розгляду шляхом направлення поштовим зв`язком судової повістки (рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення №137, вручено особисто адресату ОСОБА_1 21.03.2020р. та № 439, вручене особисто адресату ОСОБА_2 21.03.2020р. ). З заявами на адресу суду не зверталися, про причини неявки не повідомляли.

Представник відповідача Іванівської сільської ради Врадіївського району Миколаївської області Красюк В.І. в судове засідання не з`явився, проте подав до суду заяву (вх. №3871 від 22.08.2019р.), в якій просить розглядати справу в його відсутність. З позовною заявою ознайомлений і визнає її.

Третя особа ОСОБА_3 подала заяву про визнання позову (вх.№5319 від 19.11.2019р.), завірену Іванівським сільським головою.

Треті особи ОСОБА_5 .. ОСОБА_4 в судове засідання не з`явилися, хоча належним чином, в порядку визначеному ст.ст. 128-130 ЦПК України, повідомлялися про час та місце судового розгляду шляхом направлення поштовим зв`язком судової повістки (рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення №145 вручено особисто адресатам 24.03.2020р. та розміщення оголошення про виклик на сайті «Судова влада»). З заявами на адресу суду не зверталися, про причини неявки не повідомляли.

Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Відповідно до ч.1 ст. 223 ЦПК України - неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Згідно з ч.3 цього кодексу - якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі:

1) неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки;

2) повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки;

3) неявки представника в судове засідання, якщо в судове засідання з`явилася особа, яку він представляє, або інший її представник;

4) неявки в судове засідання учасника справи, якщо з`явився його представник, крім випадків, коли суд визнав явку учасника справи обов`язковою.

Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється

З огляду на положення ч.1 ст. 223 ЦПК України, суд не вбачає перешкод для проведення судового засідання, 15.04.2020р., за відсутності нез`явившихся учасників справи.

В ході підготовчого провадження, при здійсненні дій спрямованих на виявлення кола осіб, які проживали за адресою спадкодавця ОСОБА_7 на час відкриття спадщини - ІНФОРМАЦІЯ_1 , судом було встановлено з довідки Іванівської сільської ради Врадіївського району Миколаївської області №363 від 24.06.2019р. що на час відкриття спадщини разом із спадкодавцем проживали та були зареєстровані по теперішній час: дружина - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , син - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , син - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , а також до ІНФОРМАЦІЯ_5 проживала та була зареєстрована донька ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Згідно зі ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ст. 5 ЦПК України суд, здійснюючи правосуддя, захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України. Положення даної статті кореспондується наряду з іншим також у те, що позови повинні заявлятися до належних відповідачів.

Згідно ст. 48 ЦПК України сторонами в справі можуть бути як фізичні, так і юридичні особи. Відповідачем в цивільному процесі є особа, яка на думку позивача, порушила, не визнала або оспорила його права, свободи чи інтереси і тому притягується до участі у справі для відповіді за пред`явленими позовними вимогами.

Як убачається з матеріалів справи предметом спору у даній справі є визначення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_7 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину ( ч.2 ст.1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

Місцем відкриття спадщини згідно ст. 1221 ЦК України є останнє місце проживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого майна.

Виходячи із системного аналізу зазначених норм цивільно процесуального законодавства (книги спадкове право) - відповідачами у справі за позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини перш за все є спадкоємці, які прийняли спадщину і тільки при відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Відповідно доположень ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи зазаконом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець,який постійно проживав разомі з спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст.1270цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

За даними нотаріальної контори спадкова справа після смерті ОСОБА_7 не відкривалась, тобто спадкоємці як за законом так і за заповітом з заявами по прийняття спадщини не зверталися. Натомість на час відкриття спадщини, зі спадкодавцем проживали дружина та діти спадкодавця, дані про їх відмову від прийняття спадщини в матеріалах справи відсутні. Зазначене свідчить про те, що саме останні мають бути відповідачами у даній справі.

Згідно ч.1,2 ст. 51 ЦПК України суд лише за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання має право залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання суд за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі . Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача (ч.3 ст.51 ЦПК України).

За змістом наведених норм ЦПК України з`ясувавши, що позов пред`явлено до неналежного відповідача, суд має роз`яснити позивачеві право на подачу заяви про заміну відповідача або залучення до участі у справі співвідповідача.

З матеріалів справи вбачається, що позивач, його представник не зверталися до суду з клопотанням щодо залучення до участі у справі в якості належних відповідачів, а тому суд вважає доцільним роз`яснити позивачу та його представнику право на подачу заяви про заміну відповідача або залучення до участі у справі співвідповідача.

Керуючись ст. ст.53,353 ЦПК України, суд,-

ухвалив:

Роз`яснити позивачу та його представнику право на звернення з клопотанням про залучення до участі у справі належного відповідача ( ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , ОСОБА_4 , ОСОБА_4 )..

Відкласти судове засідання справи на 19.05.2020р. на 15.00 год.

Копію ухвали направити сторонам та учасникам справи.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.В.Фасій