Провадження № 2/643/1082/20
16.04.2020 Московський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого Поліщук Т.В.,
за участю секретаря судового засідання Новакової Т.С.,
розглянувши заочно у приміщенні суду в м. Харкові в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -
З позовною заявою до суду звернулась ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, зареєстрованого 17.09.2011 у відділі державної реєстрації актів цивільного стану по м. Харкову Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 1471. Позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що від шлюбу з відповідачем мають двох спільних неповнолітніх дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Спільне життя з відповідачем не склалося через поведінку відповідача, який перестав приділяти увагу позивачу, не піклується про інтереси сім`ї, не працює, не приймає участі у вихованні дітей і оплаті витрат на їх утримання. Шлюбні відносини вони не підтримують, спільне господарство не ведуть. Позивач зазначає, що подальше спільне життя і збереження шлюбу неможливо і суперечить її інтересам та інтересам дітей, спори про поділ майна та з питань утримання та виховання дітей між нею та відповідачем відсутні.
Позивач позовні вимоги підтримала, вказала, що шлюбні відносини з відповідачем припинені з 02.12.2016, просила шлюб розірвати, після розірвання шлюбу залишити їй прізвище ОСОБА_5 , розглянути справу без її участі та ухвалити заочне рішення, про що зазначила у письмовій заяві.
Відповідач в судове засідання повторно не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлений належним чином, причину неявки суду не повідомив, відзиву на позовну заяву не надав. В зв`язку з чим суд визнає неявку відповідача неповажною та вирішує справу на підставі наявних у ній даних.
Частиною восьмою статті 178 ЦПК України визначено, що у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами. Аналогічне положення міститься і в ч. 2 ст. 191 ЦПК України.
Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалось.
Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи згідно положень ст.280 ЦПК України.
Суд, дослідивши письмові докази, прийшов до наступного.
Судом встановлено, що 17.09.2011 у відділі державної реєстрації актів цивільного стану по м. Харкову Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 1471 зареєстрований шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_6 . Після реєстрації шлюбу позивачу присвоєно прізвище ОСОБА_5 , що підтверджується свідоцтвом про шлюб (а.с.3).
Від шлюбу сторони мають двох неповнолітніх дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.10,11).
Відповідно ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Відповідно до ч.1 ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Сторони тривалий час не підтримують шлюбно-сімейні відносини, разом не проживають, спільне господарство не ведуть.
Суд прийшов до висновку, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам позивача, тому позов підлягає задоволенню.
Керуючись ст. ст. 4, 5, 7, 10-13, 18, 76-81, 89, 128-131, 211, 223, 247 ч.2, 258, 259, 263-265, 268, 273, 280-282 ЦПК України, суд
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, задовольнити.
Шлюб, зареєстрований 17.09.2011 у відділі державної реєстрації актів цивільного стану по м. Харкову Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 1471, між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , розірвати.
Після розірвання шлюбу залишити ОСОБА_1 прізвище - ОСОБА_5 .
Позивач ОСОБА_1 АДРЕСА_1 .
Відповідач ОСОБА_2 АДРЕСА_2 .
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано, з урахуванням положень п. 3 Розділу ХІІ (Прикінцеві положення) ЦПК України, доповненим згідно із Законом України № 540-ІХ від 30.03.2020 «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)», протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції, з урахуванням положень п. 3 Розділу ХІІ (Прикінцеві положення) ЦПК України, доповненим згідно із Законом України № 540-ІХ від 30.03.2020 «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)», протягом тридцяти днів з дня складення повного заочного судового рішення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя Т.В. Поліщук