Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 січня 2020 року м. Львів

Шевченківський районний суд м. Львова

в складі: головуючого судді Ковальчука О.І.

з участю секретаря Кайрякової К.О.

представника відповідача Балюєва С.В.

справа №466/10318/19

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Львові цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Львівської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини

ВСТАНОВИВ:

13.12.2019 року ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до Львівської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в якому просить визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном на три місяці.

В обґрунтування позовних вимог покликається на те, що позивачу на праві спільної сумісної власності належить квартира АДРЕСА_1 . Іншими співвласниками являються ОСОБА_3 (дружина) та ОСОБА_2 (батько), шо підтверджується свідоцтвом про право власності на квартиру.

ІНФОРМАЦІЯ_2 помер батько позивача ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть.

Після смерті батька відкрилася спадщина на частину квартири АДРЕСА_1 . Позивач являється єдиним спадкоємцем після смерті свого батька.

Позивач вказує, що йому не було відомо про наявність складеного заповіту батьком на його ім`я. Про нього він довідався у 2019р. коли вирішив сам розпорядитися своїм майном на випадок смерті.

На протязі багатьох років позивач ОСОБА_1 переніс важкі недуги, неодноразово прооперований, а на даний час бореться із онкологією. Після смерті батька він постійно перебуває на лікуванні, що підтверджується виписками з історії хвороби.

У селищній раді Нові Стрілища Жидачівського району Львівської області позивач довідався про наявність складеного заповіту та отримав дублікат.

Ознайомившись із заповітом ОСОБА_4 звернувся до нотаріуса Жидачівської державної нотаріальної контори по місцю реєстрації батька із заявою про прийняття спадщини.

Однак, 10.12.2019р. нотаріус виніс постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій у зв`язку із пропуском піврічного терміну для подачі заяви. На даний час спадщина ніким не прийнята.

За таких обставин, позивач вимушений звернутись з позовом до суду про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

В підготовче судове засідання позивач не з`явився, однак надіслав на адресу суду заяву про розгляд справи у його відсутності, просить позов задовольнити в повному обсязі.

Представник відповідача в підготовчому судовому засіданні проти задоволення позову не заперечив.

Відповідно до ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Крім того, статтею 82 ЦПК України передбачено, що обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання.

Заслухавши пояснення представника відповідача, з`ясувавши дійсні обставини справи, права та обов`язки сторін, перевіривши зібрані по справі матеріали, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав.

Згідно з положеннями ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до вимог ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках.

Згідно з вимогами ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

У відповідності до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. При цьому дані докази повинні бути належними та достовірними, як це передбачено ст. ст. 77-79 ЦПК України.

В судовому засіданні встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер батько позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 (а.с.7).

Згідно Свідоцтва про право власності на квартиру № АДРЕСА_2 від 10.02.1999 року, виданого Виконкомом Львівської міської ради, квартира по АДРЕСА_3 належить на праві приватної спільної сумісної власності ОСОБА_1 та членам його сім`ї ОСОБА_3 та ОСОБА_2 (а.с. 8).

Відповідно до заповіту від 25.01.2005 року, посвідченого секретарем виконавчого комітету Новострілищанської селищної ради Пришляк Г.В. за реєстровим №1, ОСОБА_2 все своє майно, де б воно не знаходилось і в чому воно б не заключалось, і взагалі все те, що буде належати йому на день смерті і на що він по закону буде мати право заповів ОСОБА_1 (а.с.4).

З постанови про відмову у вчиненні нотаріальних дій від 10.12.2019р. №394/02-31 завідувачем Жидачівською державною нотаріальною конторою ОСОБА_5 позивачу ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно у зв`язку з тим, що він пропустив піврічний термін на подання заяви (а.с.12).

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно зі ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

У відповідності до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Положеннями ч.ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України визначено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Згідно з ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Частиною 1 ст. 1269 передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

У встановлений вищевказаною статтею строк позивач не звернулася до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини.

Відповідно до ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Судом встановлено, що після смерті батька ОСОБА_2 , позивач ОСОБА_1 на протязі багатьох років переніс важкі недуги, неодноразово прооперований, а на даний час бореться із онкологією, тобто постійно перебуває на лікуванні, що підтверджується виписками з історії хвороби (а.с. 13-18).

Відтак, в силу важких життєвих обставин, внаслідок постійних хворіб та витрат на лікування, що підтверджується копіями медичних висновків, позивач був позбавлений можливості вчасно звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.

Згідно з положеннями п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК для прийняття спадщини.

Таким чином, суд прийшов до висновку, що позивач ОСОБА_1 пропустив встановлений ст. 1270 ЦК України шестимісячний строк для прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_2 з поважної причини.

Оцінюючи зібрані по справі докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а тому приходить до висновку, що позов підставний та підлягає до задоволення.

Задовольняючи позов, суд визначає позивачу додатковий тримісячний строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_2 .

Керуючись ст.ст.13,76,81,82,83,89,95,141, 263-265,268 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ :

позовну заяву ОСОБА_1 до Львівської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 , ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІПН НОМЕР_2 , проживає за адресою: АДРЕСА_3 ) додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном на 3 (три) місяці, який рахувати з часу набрання законної сили рішенням суду.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду шляхом подачі протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту рішення апеляційної скарги.

Повний текст судового рішення виготовлено 28 січня 2020 року.

Суддя О. І. Ковальчук