ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
У Х В А Л А

16 грудня 2020 року

м. Харків

справа № 636/3421/18

провадження № 22-ц/818/523/20

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого Котелевець А.В.,

суддів Хорошевського О.М., Яцини В.Б.,

за участю секретаря Огар І.В.,

ім`я (найменування) сторін:

позивач ОСОБА_1 ,

відповідач ОСОБА_2 ,

представники ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання Платіциної Олени Георгіївни представника ОСОБА_2 про призначення судової будівельно-технічної експертизи у цивільній справі за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Чугуївського міського суду Харківської області від 21 травня 2019 року в складі судді Гуменного З.І.,

у с т а н о в и в:

У серпні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири.

Позов, з урахуванням уточнень, мотивовано тим, що він є власником квартири АДРЕСА_1 .

04 жовтня 2017 року сталося залиття його квартири з вини відповідача, який проживає поверхом вище в квартирі АДРЕСА_2 . Причиною залиття була несвоєчасна заміна відповідачем деталі системи опалення. Внаслідок залиття йому було завдано майнової шкоди, оскільки відбулося замокання кухонної гарнітури, стелі та стін. Згідно з висновком суб`єкту оціночної діяльності вартість проведення ремонту квартири становить 20100 грн. Незважаючи на його неодноразові звернення, відповідач добровільно завдану шкоду не відшкодував.

Крім того, внаслідок залиття квартири йому було завдано моральної шкоди, яка полягає в перенесених стражданнях з приводу залиття квартири та пошкодження майна, неможливості користуватись своїм майном, та погіршенні стану здоров`я. Розмір моральної шкоди він оцінює в 3000 грн.

Посилаючись на вказані обставини, ОСОБА_1 просив стягнути 20100 грн на відшкодування майнової шкоди, 2000 грн витрат по оплаті оцінки завданих збитків, 3000,00 грн на відшкодування моральної шкоди, а також 4900 грн витрат на правничу допомогу.

24 жовтня 2018 року ОСОБА_2 подав відзив на позовну заяву, в якому просив у задоволенні позову відмовити у зв`язку з його необґрунтованістю.

Відзив мотивовано тим, що позивачем не надано належних та допустимих доказів щодо понесених ним матеріальних витрат. Акти перевірки квартири не відповідають вимогам чинного законодавства та не відображають обсягів майновій шкоди. Вважав, що позивачем до суду надано документи, що містять ознаки підроблення. ОСОБА_1 не надано доказів на підтвердження залиття квартири внаслідок переобладнання системи опалення у квартирі відповідача. Акт перевірки квартири, наданий до уточненої позовній заяви, не містить інформацію про переобладнання системи опалення у його квартирі та не свідчить, що залиття квартири позивача мало місце саме у зв`язку несвоєчасною заміною деталі системи опалення. Вказаний акт складено у його відсутності, з його змістом він не ознайомлений. Зазначав, про наявність суперечностей між Звітами про визначення збитків, відсутність доказів на підтвердження фактичного понесення витрат на правничу допомогу.

Рішенням Чугуївського міського суду Харківської області від 21 травня 2019 року позов ОСОБА_1 задоволено частково.

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 матеріальні збитків в розмірі 20100,00 грн, 200,00 грн - на відшкодування моральної шкоди, витрати на правову допомогу в розмірі 4900,00 грн та 704,80 грн судового збору

В іншій частині позовних вимог відмовлено.

Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що наданими доказами підтверджено факт залиття квартири позивача внаслідок неправомірних дій відповідача, у зв`язку з чим позивачу завдано майнових збитків, які підлягають стягненню з відповідача. Враховуючи характер правопорушення, тривалість негативних наслідків, суд першої інстанції вважав, що позов в цій частині підлягає частковому задоволенню, а з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 на відшкодування моральної шкоди підягає стягненню 200 грн.

На вказане рішення суду першої інстанції ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу, у зв`язку з чим справа була призначена до розгляду в суді апеляційної інстанції.

В суді апеляційної інстанції ОСОБА_4 представник ОСОБА_2 заявила клопотання про призначення по справі судової будівельно-технічну експертизи.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 14 січня 2020 року в складі колегії суддів Сащенко І.С., Коваленко І.П., Овсяннікової А.І. за клопотанням ОСОБА_4 представника ОСОБА_2 по справі призначено судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручено Харківському науково-дослідному інституту судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса (далі - ХНДІСЕ ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса). На час проведення експертизи провадження у справі зупинено.

17 червня 2020 року до суду апеляійної інстанції надійшло клопотання судового експерта ХНДІСЕ ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса Шевченка Андрія Євгеновича про узгодження строків проведення експертизи та безперешкодного обстеження об`єкту для проведення судової будівельно-технічної експертизи № 3124.

24 липня 2020 року судовим експертом ХНДІСЕ ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса Шевченком А.Є. складено повідомлення про неможливість надання висновку № 3124, оскільки додаткові матеріали, які необхідні для проведення судової будівельно-технічної експертизи не надано.

18 серпня 2020 року у зв`язку з неможливістю надання висновку, справу повернуто до суду апеляційної інстанції.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 25 серпня 2020 року поновлено провадження у справі та призначено її до розгляду.

В судовому засідання суду апеляційної інстанції ОСОБА_4 заявила клопотання про призначення у справі по справі судової будівельно-технічну експертизи та направлення справи до експертної установи для проведення експертизи.

Клопотання мотивовано тим, що відповідач сплатив вартість судової будівельно-технічної експертизи, однак з вини позивача, який не надав доступ для обстеження, експертиза проведена не була.

Клопотання підлягає задоволенню з огляду на таке.

Матеріали справи свідчать ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 на підставі договору дарування від 08 жовтня 2008 року.

Згідно з актом обстеження квартири АДРЕСА_1 , складеним 04 жовтня 2017 року, комісією у складі жильців вказаного будинку ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , що мешкають у квартирах АДРЕСА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 відповідно в квартирі виявлено намокання кухонного гарнітуру, навісної стелі, електопроводки під стелею, також помітні вологі плями на стіні.

Розмір збитків заподіяний ОСОБА_1 внаслідок залиття квартири АДРЕСА_1 підтвердужється: в розмірі 20100 грн - звітом про визначення вартості збитків, складеним 06 червня 2018 року ФОП ОСОБА_8 , в розмірі 13342 грн -звітом про визначення вартості збитків, складеним 04 липня 2018 року ФОП ОСОБА_8

Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (стаття 12 ЦПК України).

Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (частина друга статті 77 ЦПК України).

Згідно з частинами першою, другою статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

У пункті 17 постанови Пленум Верховного Суду України від 12 червня 2009 року № 5 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду» роз`яснено, що для з`ясування обставин, які мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, призначає експертизу, коли необхідність експертного висновку випливає з обставин справи і поданих доказів.

За правилами частини першої статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Отже, судова експертиза призначається у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

За правилами частин четвертої та п`ятої статті 103 ЦПК України питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Відповідно до частини першої та пункту 1 частини другої статті 22 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Згідно з частиною першою статті 1166 ЦК України майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної особи або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини (частина друга статті 1166 ЦК України).

Шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина.

Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивач доводить наявність шкоди, її розмір, наявність причинно-наслідкового зв`язку між діями відповідача та спричиненою шкодою.

Позов стосується відшкодування шкоди у зв`язку з залиттям квартири.

Враховуючи, що визначення причин залиття квартири та розміру збитків входить до предмету доказування та має правове значення для вирішення спору, а для встановлення вказаних обставин необхідні спеціальні технічні знання, судова колегія вважає за необхідне призначити у справі судову будівельно-технічну експертизу.

Перед експертом підлягають постановленню питання, запропоновані ОСОБА_4 - представником ОСОБА_2 .

Згідно з пунктом 45 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» витрати з проведення судової експертизи під час судового розгляду має нести сторона, яка заявила клопотання про проведення судової експертизи, а якщо таке клопотання заявлено двома сторонами, то витрати несуть обидві сторони порівну. З огляду на це, судова колегія вважає за необхідне оплату за проведення комплексної судово-технічної експертизи покласти на ОСОБА_2 .

Керуючись ст. 103, 104, 261 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Клопотання ОСОБА_4 представника ОСОБА_2 задовольнити.

Призначити по справі будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручити Національному науковому центру «Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса» (вулиця Золочівська, 8-а, місто Харків, 61177).

На розгляд експерта поставити наступні питання:

1. Які пошкодження квартири АДРЕСА_1 виникли унаслідок залиття її водою 04 жовтня 2017 року?

2. Яка технічна причина пошкоджень квартири АДРЕСА_1 ?

3. Яка вартість ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень квартири АДРЕСА_1 , що виникли унаслідок залиття її водою 04 жовтня 2017 року?

4. Який розмір завданої матеріальної шкоди квартири АДРЕСА_1 унаслідок залиття її водою 04 жовтня 2017 року?

Попередити експерта про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

Оплату за проведення судово-технічної експертизи покласти на ОСОБА_2 .

Попередити сторони про наслідки ухилення від участі в експертизі, передбачені статтею 109 ЦПК України.

На час проведення судової будівельно-технічної експертизи провадження у справі зупинити.

В розпорядження експерта надати матеріали даної цивільної справи.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення безпосередньо до Верховного Суду.

Повне судове рішення складено 22 грудня 2020 року.

Головуючий А.В. Котелевець

Судді О.М. Хорошевський

В.Б. Яцина