Справа № 758/3820/20
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

31 березня 2020 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі судді Гребенюка В.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «Дрогопол Україна», про стягнення заробітної плати, невиплаченої при звільненні, -

УСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із вищезазначеним позовом.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Позов за змістом і формою повинен відповідати вимогам ст. ст. 175-177 ЦПК України.

Відповідно до ч. 4, 5 ст. 177 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема, зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Позивачем пред`явлено позовну вимогу щодо стягнення з відповідача заборгованості із невиплаченої заробітної плати у зв`язку зі звільненням. Позивач зазначає, що він отримував заробітну плату за травень-липень 2018 року, водночас, не зазначено суми утримань з заробітної плати. Відтак, підстави позову потребують уточнення та обгрунтування належними доказами.

Згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Порядок і розмір ставок судового збору визначений Законом України «Про судовий збір».

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

30 січня 2019 року Рішенням Великої Палати Верховного Суду у справі № 910/4518/16 встановлено, що пільга щодо сплати судового збору, передбачена пунктом 1 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір», згідно з яким від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні під час розгляду таких справ в усіх судових інстанціях.

А відтак, потребує сплати судовий збір за вимогу про стягнення середнього заробітку за весь період затримки розрахунку.

Відповідно до пп. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою справляється судовий збір в розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позивачем заявлено позовну вимогу про стягнення з відповідача 406 438,87 гривень, з яких 36 915,34 гривень становить невиплачена заробітна плата, а 369 523,53 гривні - середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні. Відтак, підлягає сплаті судовий збір в розмірі 3 695,24 гривні.

Таким чином, позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст. 175-177 ЦПК України.

Частиною 1 статті 185 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, керуючись положеннями ст. ст. 175-177, 185, 260 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «Дрогопол Україна», про стягнення заробітної плати, невиплаченої при звільненні - залишити без руху;

Надати строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днівз дня отримання ухвали;

Роз`яснити, що у разі не усунення недоліків у встановлений в ухвалі строк, позовна заява вважається неподаною та повертається позивачу;

Копію цієї ухвали направити позивачу;

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.В.Гребенюк