У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"31" січня 2020 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді: Астахової О.О.,

при секретарі: Індик М.В.

за участю

представника відповідача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ спільного майна подружжя та зустрічний позов ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_4 , Головне територіальне управління юстиції у м. Києві про визнання договору удаваним та поділ спільного майна подружжя,

в с т а н о в и в :

У провадженні Дніпровського районного суду м. Києва перебуває вказана цивільна справа.

У судовому засіданні представник відповідача за первісним позовом заявив клопотання про призначення у справі судової будівельно - технічної експертизи для вирішення наступних питань:

Яка дійсна вартість садового будинку та наявних будівель, та земельної ділянки, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_6 на момент проведення експертизи?

Яка дійсна вартість квартири АДРЕСА_5 ?

Мотивуючи клопотання тим, що сторонами у період шлюбу було придбано садовий будинок та наявні будівлі, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_6 , який протягом спільного життя було поліпшено. Разом з тим, підставою набуття у власність даного будинку і земельної ділянки на якій він розміщений було укладання договору дарування між ОСОБА_2 та ОСОБА_4 .

Відповідач вказує, що даний договір дарування є удаваним правочином, вчиненим з метою приховання дійсного правочину - договору-купівлі продажу.

З метою визначення вартості даного будинку і поліпшень, а також вартості квартири, представник відповідача просить про призначення експертного дослідження для з`ясування обставин чи не належить розгляд даної справи за правилами підсудності Броварському міськрайонному суду Київської області.

Представник позивача у судове засідання не з`явився направив до суду клопотання про розгляд справи у його відсутність.

Інші учасники у судове засідання не з`явились, хоча повідомлялись належним чином про причини неявки суд не повідомили із клопотаннями про відкладення розгляду справи до суду не звертались.

Суд, заслухавши клопотання представника відповідача, прийшов до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Предметом первісного позову є визнання права власності ОСОБА_2 на Ѕ частини квартири АДРЕСА_5 з покладанням на ОСОБА_3 обов`язку надати другий комплект ключів від вказаної квартири. Вартість якої на момент звернення з позовом до суду становила 250 000,00 грн.

Предметом зустрічного позову є визнання удаваними договорів дарування земельної ділянки та садового будинку за адресою: АДРЕСА_6 , укладених між ОСОБА_2 та ОСОБА_4 від 12.08.2004 року. А також визнання за ОСОБА_3 права власності на Ѕ частини вказаного садового будинку та земельної ділянки та поділ транспортного засобу марки Форд, 2012 року випуску.

Як убачається із договору дарування садового будинку за адресою: АДРЕСА_6 , укладеного між ОСОБА_2 та ОСОБА_4 від 12 серпня 2004 року вартість вказаного будинку оцінена в 19 368,00 грн. Вартість земельної ділянки площею 0,057 га, що знаходиться на території АДРЕСА_6 оцінена відповідно до договору дарування земельної ділянки від 09 квітня 2004 року у 2 568,77 грн. (Т.1 а.с. 153, 157).

Таким чином, вартість Ѕ частини квартири АДРЕСА_5 , що є предметом первісного позову є вищою за вартість садового будинку та земельної ділянки площею 0,057 га, що знаходиться на території АДРЕСА_6

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 06.11.2018 року представнику відповідача відмовлено у клопотанні про призначення по справі судової будівельно-технічної експертизи. (Т. 1 а.с. 183).

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 20.12.2018 року представнику відповідача відмовлено у клопотанні про передачу справи за підсудністю. (Т. 1 а.с. 199).

За статтею 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Статтею 210 ЦПК України визначено строки розгляду справи по суті.

Важливість гарантії розгляду справ упродовж розумного строку підтверджується і позицією Європейського Суду.

Справа перебуває у провадженні суду з 2017 року. 06.11.2018 року суд перейшов до дослідження доказів і за клопотанням представника відповідача оголосив перерву для підготовки до судових дебатів.

Разом з тим, вже більше року розгляд справи відкладався в силу неявки відповідача та його представника на судовий розгляд з направленням клопотань про відкладення, апеляційним оскарження ухвали суду, яка не підлягає оскарженню, що призводило до зняття справи зі складу та затягування розгляду справи.

У цивільному судочинства діє принцип ефективності судового процесу, який направлений на недопущення затягування розгляду справи.

Крім того, відповідно до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що судові процедури при розгляді справ повинні бути справедливим, справа має бути розглянута у розумний строк.

Аналогічний висновок міститься у правовій позиції Верховного Суду України, викладеної у постанові від 07.10.2015 року у справі № 6-1367цс15.

Враховуючи викладене, а також розумність строків розгляду даної справи та зібрані у справі на даний час докази, які дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом судового розгляду, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні даного клопотання.

Враховуючи викладене і керуючись ст.ст. 260, 261, 353, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

п о с т а н о в и в :

Відмовити у клопотанні представника відповідача ОСОБА_1 про призначення справі судової будівельно - технічної експертизи.

Ухвала набирає законної сили негайно, з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

С у д д я О.О. Астахова