Справа № 755/1851/19
Провадження № 2/761/1107/2020
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 березня 2020 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Юзькової О.Л. при секретарі Пірак .В. , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Києві справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, треті особи: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Довбах Наталія Петрівна ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про встановлення факту проживання однією сім`єю,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з даним позовом, зважаючи на наступне. ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Після його смерті приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Довбах Н.П. заведено спадкову справу за № 62965497 на підставі заяви позивача. Інші спадкоємці такі заяви не подавали. Проте, приватним нотаріусом повідомлено про неможливість видати ОСОБА_1 свідоцтво про право на спадщину, оскільки відсутній встановлений факт проживання з померлим однією сім`єю не менш ніж як п`ять років до часу відкриття спадщини. Так, 16.12.1977 р. ОСОБА_4 та ОСОБА_5 (рідна бабуся позивача) уклала шлюб. ІНФОРМАЦІЯ_4. народився позивач, який в силу родинних обставин з 5 річного віку проживав разом із бабусею та дідусем - ОСОБА_4 . До початку АТО позивач та бабуся з дідусем проживали у АДРЕСА_1 . Після окупації м. Донецьк, позивач з ОСОБА_2 та ОСОБА_4 переїхали до м. Києва, що підтверджується відповідною довідкою. Проживали за адресою: АДРЕСА_2 . Крім того, за свого життя ОСОБА_4 видав на ім`я онука довіреність, що також підтверджує не аби яку довіру та факт спільного проживання. Зважаючи на викладене, ОСОБА_1 просить суд встановити факт проживання ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 однією сім`єю із ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 з 01 січня 2004 року по день смерті (дня відкриття спадщини).

01.04.2019 р. Шевченківським районним судом м. Києва відкрито провадження у справі, відповідно до положень ст. ст. 19,274 ЦПК України, вирішено питання про її розгляд за правилами загального позовного провадження.

Під час проведення підготовчого засідання за клопотанням представника позивача до участі у справі було залучено в якості третіх осіб ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Представник Київської міської ради направив в адресу суду відзив на позов де зазначив, що з наданих доказів не вбачається, що ОСОБА_1 прожив разом із спадкодавцем і вів з ним спільне господарство. Крім того, з наданих матеріалів вбачається, що спадкоємцями померлого є його дружина та син померлого - ОСОБА_3 . Отже, існує спір маж спадкоємцями і КМР не є належним відповідачем по справі. За таких обставин, представник відповідача просив слухати справу за його відсутності.

ОСОБА_2 та ОСОБА_3 направили в адресу суду заяву де вказали - не претендують на спадщину за померлим чоловіком та батьком. Ніколи не звертались з цього приводу до органів нотаріату та не мають намір робити це.

Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Довбах Н.П. про розгляд справи повідомлялась у встановленому законом порядку, причини неявки в судове засідання не повідомила.

Позивач просив розглянути справу за його відсутності та задовольнити позов.

За таких обставин, беручи до уваги положення ст.ст. 223 ЦПК України, суд вважає за можливе вирішити спір по суті за відсутності учасників процесу, які повідомлялись про день та час розгляду справи належним чином.

Дослідивши матеріали справи, надавши належну оцінку отриманим доказам, суд вважає встановленим наступне.

Як свідчать матеріали справи, ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим Дніпровським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис № 1291.

Також, як вбачається з наданих матеріалів, приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Добах Наталією Петрівною за заявою позивача відкрито спадкову справу щодо майна померлого ОСОБА_4 за № 28/2018 та 21.09.2018 р. ОСОБА_1 направлено повідомлення про неможливість видачі свідоцтва про право на спадщину за відсутності встановленого факту проживання зі спадкодавцем однією сім`єю.

Позивач зазначає, що проживав з ОСОБА_4 з січня 2004 р., а тому він і звернувся до суду з даною заявою з метою захисту прав.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Частиною 1 статті 1264 ЦК України передбачено, що у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини.

В судовому засіданні встановлено, і це підтверджується копією свідоцтва про укладання шлюбу, що 16.12.1977 року між ОСОБА_4 та ОСОБА_6 було укладено шлюб, зареєстрований відділом ЗАГС Куйбишевського району м. Донецьк, актовий запис 1097.

Після реєстрації шлюбу ОСОБА_6 отримала прізвище чоловіка « ОСОБА_7 ».

Матеріалами справи підтверджується, що ОСОБА_2 є рідною бабусею позивача ОСОБА_1 .

Позивач вказує на те, що проживав разом з бабусею та дідусем однією сім`єю багато років у АДРЕСА_3 .

Підтвердженням даної обставини слугують ксерокопії паспортів позивача, ОСОБА_2 та померлого ОСОБА_8 .

Як свідчать матеріали справи, після окупації м. Донецьк та початку антитерористичної операції, позивач, його бабуся та дідусь переїхали до м. Києва та з 2015 р. проживає за однією адресою: АДРЕСА_2 , про що свідчать довідки про взяття на облік особи, переміщеної з тимчасово окупованої території України та районів проведення антитерористичної операції.

Так, під час розгляду справи по суті доказів, які б спростовували твердження ОСОБА_1 встановлено не було.

Також не було встановлено, що до відповідної нотаріальної контори або нотаріуса було подано у строк, встановлений приписами ст. 1270 ЦК України заяву про прийняття спадщини іншими особами крім позивача.

Натомість, як свідчить заява ОСОБА_2 , остання не претендує на спадок померлого чоловіка.

Аналогічна заява надійшла і від ОСОБА_3 про відсутність претензій на спадок батька.

Відповідно до ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

За приписами ст. 3 СК України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Сім`я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, незаборонених законом і таких, що не суперечить моральним засадам суспільства.

З урахуванням роз`яснень, які містяться в п. 21 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про спадкування» при вирішенні спору про право на спадщину осіб, які проживали зі спадкоємцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини (четверта черга спадкоємця за законом), судам необхідно враховувати правила частини другої статті 3 Сімейного кодексу України про те, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Зазначений п`ятирічний строк повинен виповнитися на момент відкриття спадщини і його необхідно обчислювати з урахуванням часу спільного проживання зі спадкоємцем однією сім`єю до набрання чинності цим Кодексом.

Враховуючи обставини встановлені в судовому засіданні, беручи до уваги відсутність доказів та спростування доводів ОСОБА_1 підстави для відмови у задоволенні заяви відсутні.

Розподіляючи судові витрати, суд керується приписами ст. 141 ЦПК України, проте вважає за можливе взяти до уваги прохання позивача покласти останні на нього.

Виходячи з наведеного, керуючись ст. ст. 2-5,11-13,133-141,196,200,258,259,263,268,352,354 ЦПК України, ст. 3 СК України, ст. ст. 1216, 1264 ЦК України, суд

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради, треті особи: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Довбах Наталія Петрівна ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про встановлення факту проживання однією сім`єю задовольнити.

Встановити факт проживання ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 із ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 з 01 січня 2014 року по день смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення може бути оскаржено позивачем в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду, в порядку ст.ст. 353-357 ЦПК України з урахуванням п. 15.5. Перехідних положень ЦПК України протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту рішення через Шевченківський районний суд м. Києва.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 03.04.2020 року.

Суддя: