Справа № 293/1466/17
У Х В А Л А

Іменем України

03 лютого 2020 року м. Житомир

Житомирський районний суд Житомирської області у складі судді Буткевича М.І., за участю секретаря судового засідання Бабіченко Л.В., розглянувши заяву адвоката Левчук Т.В. представника ОСОБА_1 про відвід судді Грубіяну Є.О. у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визнання договорів дарування недійсними в частині відчуження частини житлового будинку і земельної ділянки та переведення прав набувача майна,

в с т а н о в и в:

30.01.2020 адвокат Левчук Т.В. під час судового засідання у названій цивільній справі звернулась із заявою про відвід судді Грубіяну Є.О. Заява вмотивована тим, що суддя визнав клопотання адвоката про відкладення судового розгляду даної справи таким, що не відповідає вимогам ст. 183 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК), вжив стосовно можливого подання адвокатом подібних клопотань образливе слово «рецидив», у випадку якого суддя попередив адвоката про можливе реагування з його боку, а також звернувся до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури (далі КДКА) із листом для притягнення адвоката до найсуворішої дисциплінарної відповідальності. Викладене в сукупності на думку адвоката свідчить про упереджене ставлення до неї з боку судді Грубіяна Є.О., що може вплинути на об`єктивний розгляд ним цієї справи.

В порядку ч. 8 ст. 40 ЦПК суд не вбачає підстав для вирішення відводу у судовому засіданні з повідомленням учасників справи.

Розглянувши заяву про відвід, дослідивши матеріали цивільної справи, суд виходить із наступного.

Підстави для відводу судді визначені у ст. 36 ЦПК. Однією з таких підстав є наявність обставин, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді. При цьому незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Як зазначив Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 09.11.2006 у справі «Білуха проти України», наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають відносини, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду. Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

Як вбачається із заяви про відвід, адвокат Левчук Т.В. не згодна із рішеннями судді про визнання її клопотання незаконним та звернення до ОСОБА_4 про притягнення її до дисциплінарної відповідальності. Однак суддя суду, що розглядає заяву про відвід, не є судом апеляційної інстанції, а тому не уповноважений ЦПК давати оцінку законності або обґрунтованості рішенням або діям суду, що розглядає справу по суті. Незгода з такими діями або рішеннями може бути включена до апеляційної скарги на рішення суду, яким завершується судовий розгляд справи по суті. Суддя, що розглядає заяву про відвід, оцінює процесуальну поведінку судді лише з боку наявності або відсутності в ній проявів упередженості або необ`єктивності, тобто проявів нерівного ставлення до сторін (обмеженні права однієї зі сторін або надання переваг іншій тощо). Проте названі дії судді Грубіяна Є.О. самі по собі не свідчать про упереджене ставлення судді до представника позивача. Що стосується вживання суддею образливого на думку адвоката слова «рецидив», то Академічний тлумачний словник української мови (видавництва «Наукова думка», том 8, 1977), роз`яснює про вживання слова «рецидив» в трьох значеннях: медичному, юридичному та загальному. В юридичному це слово означає «повторне (неодноразове) вчинення злочину». ОСОБА_5 загальному повторний вияв чого-небудь. Таким чином, вживання слова «рецидив» в загальному значенні не є образливим. Зі змісту листа судді Грубіяна Є.О. (т. 3 а.с. 46) вбачається, що слово «рецидив» він вжив саме в його загальному значенні, що не свідчить про намір судді образити адвоката.

Підсумовуючи викладене, суд дійшов висновку, що заява адвоката Левчук Т.В. про відвід судді Грубіяну Є.О. не містить обставин, які викликають розумний сумнів в його неупередженості або об`єктивності, а тому задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 36, 39-40, 260 ЦПК, суд,

п о с т а н о в и в:

У задоволенні заяви адвоката Левчук Т.В. представника ОСОБА_1 про відвід судді Грубіяну Є.О. у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визнання договорів дарування недійсними в частині відчуження частини житлового будинку і земельної ділянки та переведення прав набувача майна відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя М.І. Буткевич