У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 грудня 2020 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Захарчук С. С. ,

за участю секретаря - Сірант Т. О.,

представника позивача Єкимова І.С. , представника відповідача Гоголя Б.М.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання політичної партії «Блок Петра Порошенка «Солідарність» про роз`єднання позовним вимог у цивільній справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Новини 24 години» до політичної партії «Блок Петра Порошенка «Солідарність», ОСОБА_2 про визнання інформації недостовірною та такою, що порушує особисті немайнові права, зобов`язання спростувати недостовірну інформацію,

В С Т А Н О В И В :

У провадженні суду перебуває вищезазначена справа.

Представником відповідача - політичної партії «Блок Петра Порошенка «Солідарність» Гоголєм Б.М. подано клопотання про роз`єднання позовних вимог.

Обґрунтовуючи клопотання представник відповідача вказував на те, що заявлені позивачем вимоги до відповідачів по справі не пов`язані між собою підставою виникнення та поданими доказами.

Крім того, позовні вимоги до політичної партії «Блок Петра Порошенка «Солідарність» належить розглядати в порядку господарського судочинства, а позовні вимоги щодо ОСОБА_2 - в порядку цивільного судочинства. Об`єднання ж таких вимог в силу ч. 4 ст. 188 ЦПК України не допускається.

Посилаючись на зазначені обставини, представник відповідача просив задовольнити клопотання та роз`єднати позовні вимоги в справі, виділивши в окреме провадження позовні вимоги до політичної партії «Блок Петра Порошенка «Солідарність».

У судовому засіданні представник відповідача підтримав клопотання з викладених у ньому підстав та просив клопотання задовольнити у повному обсязі.

Представник позивача проти задоволення клопотання заперечив, просив у його задоволенні відмовити.

Суд, вислухавши пояснення сторін, вивчивши клопотання, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами.

Пунктом 14 ч. 1 ст. 20 ГПК України передбачено, що господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку із здійсненням господарської діяльності (крім справ, передбачених частиною другою цієї статті), та інші справи у визначених законом випадках, зокрема, справи у спорах про захист ділової репутації, крім спорів, стороною яких є фізична особа, яка не є підприємцем або самозайнятою особою.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в абз. 1 п. 7 постанови від 27 лютого 2009 року N 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» відкриваючи провадження у справі, суд має з`ясувати, за правилами якого судочинства підлягає розгляду заява. При цьому слід виходити з компетенції суду щодо розгляду цивільних справ, зазначеної в статті 15 ЦПК, та враховувати положення статей 1, 12 Господарського процесуального кодексу України. Оскільки характер спірних правовідносин є цивільно-правовим (незалежно від суб`єктного складу), то всі справи зазначеної категорії підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства, за винятком справ про захист ділової репутації між юридичними особами та іншими суб`єктами підприємницької діяльності у сфері господарювання та іншої підприємницької діяльності, що розглядаються в порядку господарського судочинства.

Статтею 20 ЦПК України передбачено, що не допускається об`єднання в одне провадження вимог, які підлягають розгляду за правилами різних видів судочинства, якщо інше не встановлено законом.

Пунктами 1, 2 ч. 2 ст. 50 ЦПК України передбачено, що участь у справі кількох позивачів і (або) відповідачів (процесуальна співучасть) допускається, якщо: 1) предметом спору є спільні права чи обов`язки кількох позивачів або відповідачів; 2) права та обов`язки кількох позивачів чи відповідачів виникли з однієї підстави.

Обґрунтовуючи свої позовні вимоги до співвідповідачів по справі позивач вказував на те, що автором інформації, яку він просить визнати недостовірною та спростувати є ОСОБА_2 , вказана інформація була поширена на веб-сайті політичної партії «Блок Петра Порошенка «Солідарність» і оголошена ним на засіданні Погоджувальної ради керівників фракцій та голів комітетів Верховної Ради України.

Таким чином, у даній справі предметом спору є спільні обов`язки обох відповідачів.

Відповідно до ч. 1 ст. 188 ЦПК України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Частиною 4 ст. 188 ЦПК України передбачено, що не допускається об`єднання в одне провадження кількох вимог, які належить розглядати в порядку різного судочинства, якщо інше не встановлено законом.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у п. 15 постанови від 12 червня 2009 року N 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» роз`єднання кількох поєднаних в одному провадженні вимог може мати місце лише за умови, що їх сумісний розгляд ускладнює вирішення справи (зокрема, у зв`язку з необхідністю призначення складної експертизи за окремими вимогами, тривалого відрядження або тяжкого захворювання одного чи кількох з позивачів або відповідачів). У разі роз`єднання позовів підставою для провадження щодо вимог, виділених у самостійне провадження, є ухвала суду про роз`єднання позовів і копія пред`явленого позову.

Оскільки, вимоги, заявлені позивачем до відповідачів по справі, є взаємопов`язаними, характер даних спірних правовідносин є цивільно-правовим (незалежно від суб`єктного складу), дану справу слід розглядати за правилами цивільного судочинства, так як участь у цій справі відповідача - фізичної особи, виключає юрисдикцію господарського суду.

Об`єднані у позовній заяві вимоги, пов`язані між собою підставою виникнення та поданими доказами.

Таким чином, правових підстав для задоволення клопотання представника відповідача про роз`єднання позовних вимог немає.

Керуючись ст. ст. 19, 20, 50, 188, 261, 353 ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні клопотання політичної партії «Блок Петра Порошенка «Солідарність» про роз`єднання позовним вимог у цивільній справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Новини 24 години» до політичної партії «Блок Петра Порошенка «Солідарність», ОСОБА_2 про визнання інформації недостовірною та такою, що порушує особисті немайнові права, зобов`язання спростувати недостовірну інформацію - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на неї включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя С. С. Захарчук