Справа № 525/1462/19
Провадження № 2/525/96/2020
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17.04.2020 Великобагачанський районний суд Полтавської області в складі: головуючого судді Хоролець В.В., при секретарі Хоменко М.М., з участю позивача ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду в селищі Велика Багачка Полтавської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

в с т а н о в и в:

З позовної заяви ОСОБА_1 вбачається, що шлюб між сторонами зареєстрований 29 листопада 1978 року Великобагачанським райвідділом ЗАГС Полтавської області, актовий запис за №61, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 . Дошлюбне прізвище позивачки ОСОБА_3 . В зареєстрованому шлюбі перебуває вдруге. Позивачка ОСОБА_1 вказує, що від даного шлюбу з відповідачем мають повнолітнього сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає із сім`єю зі сторонами у справі. Позивачка ОСОБА_1 вказує, що шлюб розпався через відсутність взаєморозуміння в сім`ї, різні погляди на сімейні цінності та сімейне життя, скандали в сім`ї з цієї причини, неможливість подальшого спільного проживання. Конфлікт в сім`ї носить тривалий характер, всі спроби позивачки зберегти сім`ю не дали позитивних наслідків, сім`я розпалася остаточно, підстав для збереження сім`ї та примирення у сторін немає. Позивачка стверджує, що збереження сім`ї не можливе та суперечить її інтересам, на примирення не згодна. Посилаючись на вищевикладене, просила шлюб між сторонами розірвати (а.с.2).

Згідно листа виконавчого комітету Великобагачанської селищної ради Полтавської області №1916 від 29.11.2019 року вбачається, що за відомостями про реєстрацію місця проживання та інші персональні дані, що містяться в реєстрі територіальної громади, Єдиному державному демографічному реєстрі відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , значиться зареєстрованим за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.13).

Суддя Великобагачанського районного суду Полтавської області Хоролець В.В. в період часу з 11 год. 22 листопада 2019 року по 04 грудня 2019 року перебував на лікарняному, тому процесуальний рух у справах не здійснювався (справи не розглядались).

Загальне позовне провадження у справі було відкрито ухвалою судді від 11.12.2019 року (а.с.15) і підготовче засідання у справі призначено на 30.01.2020 року.

До початку проведення підготовчого засідання 30 січня 2020 року позивач по справі подала письмову заяву про підтримання позовних вимог в повному обсязі та про задоволення позовних вимог. Вказала, що в підготовче та послідуючі судові засідання з`являтися не зможе, просила провести розгляд справи у її відсутність, вказала, що строк на примирення не потрібен (а.с.20).

В підготовче засідання відповідач ОСОБА_2 не з`явився, він належним чином повідомлявся про день та час проведення підготовчого засідання, копію позовної заяви з документами, ухвалу та судову повістку даний відповідач отримав 20.12.2019 року (а.с.19).

Ухвалою суду від 30 січня 2020 року по справі проведено підготовче засідання та призначено справу до розгляду на 11.03.2019 року (а.с.22).

Суддя Великобагачанського районного суду Полтавської області Хоролець В.В. в період часу з 05 березня 2020 року по 19 березня 2020 року перебував на лікарняному, тому процесуальний рух у справах не здійснювався (справи не розглядались). Розгляд справи відкладено на 17.04.2020 року.

В судовому засіданні 17.04.2020 року позивач ОСОБА_1 підтримала поданий позов, в своїх поясненнях посилалася на обставини, які викладені в позовній заяві та просила шлюб між сторонами розірвати, вказала, що строк на примирення їй не потрібен. Також просила суд не стягувати з відповідача у справі ОСОБА_5 судові витрати по сплаті судового збору.

В судове засідання 17.04.2020 року відповідач ОСОБА_2 не з`явився, з матеріалів справи вбачається, що він належним чином рекомендованим листом з повідомленням сповіщений про день і час розгляду справи, відзиву на позов не подавав, причин своєї неявки суду не повідомляв (а.с.а.с.26,31).

Суд, заслухавши пояснення позивача ОСОБА_1 , вивчивши матеріали справи і давши їм належну оцінку приходить до висновку, що позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ч.3 ст.12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ст.13 ЦПК України (диспозитивність цивільного судочинства), суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

З копії паспорта громадянки України НОМЕР_2 834539 від 23.12.1998 року вбачається, що цей паспорт виданий на ім`я ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженки с. Мелюшки Хорольського району Полтавської області, яка зареєстрована в АДРЕСА_1 (а.с.3).

Судом встановлено, що подружжя ОСОБА_6 перебувають в зареєстрованому шлюбі з 29 листопада 1978 року, шлюб зареєстрований Великобагачанським райвідділом ЗАГС Полтавської області, актовий запис за № 61 (а.с.5).

Від шлюбу сторони мають повнолітню дитину сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , його батьками зазначені відповідно позивач по справі мати ОСОБА_1 та відповідач по справі - батько ОСОБА_2 (а.с.7).

З довідки, виданої виконавчим комітетом Великобагачанської селищної ради Великобагачанського району Полтавської області №5301 від 29.10.2019 року вбачається, що ОСОБА_1 , зареєстрована за адресою АДРЕСА_1 має такий склад сім`ї: чоловік ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , син ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , невістка ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , онук ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_5 (а.с.8).

З доводів позовної заяви ОСОБА_1 вбачається, що шлюбні відносини між подружжям фактично припинені, зберегти сім`ю не вдалося, позивачка на примирення не згодна, конфлікти в сім`ї носять тривалий характер (а.с.2).

Статтею 51 Конституції України встановлено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.

Згідно ст.21 СК України шлюб є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у державному органі реєстрації актів цивільного стану.

За нормою ст.112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Як вказав Верховний Суд у своїй постанові від 08.11.2018 року у справі №569/458/18, незгода будь-якого зі сторін подружжя продовжувати сімейні відносини є підставою для визнання права такої особи вимагати розірвання шлюбу.

Як вбачається з доводів позовної заяви, шлюбні відносини між сторонами фактично припинились, клопотання про примирення сторони у справі не подавали, позивач вказала в судовому засіданні, що на примирення вона не згідна. Шлюб розпався через відсутність взаєморозуміння і взаємоповаги в сім`ї, різні погляди на сім`ю та сімейне життя зокрема, в зв`язку з цим сторони втратили одне до одного відповідні почуття, які характерні для подружніх стосунків.

При таких обставинах справи суд вважає, що сім`я сторін розпалась остаточно, підстав для досягнення примирення між сторонами немає і вони про це не просили суд, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам одного з подружжя, тому є підстави для розірвання шлюбу.

На підставі викладеного та керуючись ст.51 Конституції України, ст.ст.21,105,110,112 Сімейного кодексу України, ст.ст.4,11,12,13,76-80,81,83,89,247,259,263-265,268,273 ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в:

Шлюб, зареєстрований 29 листопада 1978 року Великобагачанським райвідділом ЗАГС Полтавської області, актовий запис за №61 між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 розірвати.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишити прізвище « ОСОБА_6 ».

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо воно не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Полтавського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до пп.15.5 п.15 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Великобагачанський районний суд Полтавської області.

Сторонам по справі роз`яснити, що відповідно до п.3 Розділ XII Прикінцевих положень ЦПК України, строк апеляційного оскарження, який встановлений в рішенні, не може бути меншим, ніж строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

На виконання п.4 ч.5 ст.265 ЦПК України судом зазначається повне найменування сторін: позивач ОСОБА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 , паспорт серії НОМЕР_4 ; відповідач ОСОБА_2 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_5 , паспортні дані суду не відомі.

Суддя В.В.Хоролець