Справа № 646/2214/20
№ провадження 2/646/1378/2020
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
16.04.20 м. Харків

Суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова Білінська О.В., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом представника військової частини НОМЕР_1 - ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, заподіяної державі,
В С Т А Н О В И В:
13 квітня 2020 року до Червонозаводського районного суду м. Харкова надійшла позовна заява представника військової частини НОМЕР_1 - ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , який протягом 2017-2018 проходив військову службу в військовій частині НОМЕР_1 на посаді командира відділення-начальника радіостанції Р-142Н управління штабу батальйону взводу зв`язку військової частини про відшкодування шкоди, заподіяної державі, в якій позивач просить суд:
- стягнути з ОСОБА_2 на користь військової частини НОМЕР_1 заподіяну матеріальну шкоду у сумі 421 852,01 грн. та понесені судові витрати по сплаті судового збору у сумі 6 327,78 грн.
Суддя, дослідивши матеріали позовної заяви та додані документи, приходить до наступного:
Відповідно до ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів, а згідно зі ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.
Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 4 листопада 1950 року, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи впродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, установленим законом.
Поняття «суд, встановлений законом» зводиться не лише до правової основи самого існування суду, але й дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність, тобто охоплює всю організаційну структуру судів, включно з питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів.
У ч.3 ст. 3 ЦПК України визначено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
Згідно із ч.1 ст. 19 ЦПК України встановлено, що суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.
Відповідно до ч.1 ст. 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, спорах з приводу прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби.
Згідно з п. 17 ч.1 ст. 4 КАС України, публічна служба - це діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.
Частиною 4 ст. 5 КАС України передбачено, що суб`єкти владних повноважень мають право звернутися до адміністративного суду у випадках, визначених Конституцією та законами України.
У даній справі, позов пред`явлено військовою частиною до фізичної особи - колишнього військовослужбовця - про стягнення майнової шкоди, завданої ним під час проходження військової служби.
Звертаючись із зазначеним позовом, Військова частина НОМЕР_1 послалась на те, що наказом командира військової частини НОМЕР_1 №243 від 31 серпня 2018 року за неумисну втрату військового майна відповідача притягнуто до матеріальної відповідальності та стягнуто з нього 421852,01 грн. завданих державі збитків, які ним не відшкодовані.
Шкода заподіяна державі відповідачем внаслідок недбалого та безвідповідального ставлення ОСОБА_2 до виконання своїх службових обов`язків та несення військової служби і підлягає відшкодуванню згідно з Положенням про матеріальну відповідальність військовослужбовців за шкоду, заподіяну державі.
Таким чином, спірні правовідносини виникли у зв`язку із завданням відповідачем шкоди державі під час проходження публічної служби.
З огляду на вищезазначені вимоги закону, указані спори підлягають вирішенню в порядку адміністративного судочинства як такі, що пов`язані з питаннями реалізації правового статусу особи, яка перебуває на посаді публічної служби, від моменту її прийняття на посаду і до звільнення з публічної служби, зокрема, і питанням відповідальності за рішення, дії чи бездіяльність на відповідній посаді, що призвели до завдання шкоди, навіть якщо притягнення цієї особи до відповідальності шляхом подання відповідного позову про стягнення такої шкоди відбувається після її звільнення з військової служби.
Такий висновок зроблено Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 05 грудня 2018 року у справі № 818/1688/16, в якій зазначено про відступ від раніше висловленої правової позиції у постановах від 10 квітня 2018 року у справі № 533/934/15-ц, від 20 червня 2018 року у справі № 815/5027/15, від 3 жовтня 2018 року у справі № 755/2258/17 в аналогічних спорах.
Висновок Великої палати підтверджено і в постанові ВП ВС від 12 грудня 2018 року у справі №734/3102/16-ц.
Згідно з положеннями п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України, суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.
За наведених обставин, оскільки з вищевикладеного вбачається, що зазначена позовна не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, суд вважає, що у відкритті провадження по справі за позовом представника військової частини НОМЕР_1 - ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, заподіяній державі, слід відмовити.
При вищевикладених обставинах та керуючись п. 1 ч.1 ст.186 ЦПК України,
ПОСТАНОВИВ:
У відкритті провадження по цивільній справі за позовом представника військової частини НОМЕР_1 - ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, заподіяної державі- відмовити.
Роз`яснити представнику позивача, що з заявленими вимогами він має право звернутись до суду з відповідним позовом в порядку адміністративного судочинства.
Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подання до Червонозаводського районного суду м. Харкова апеляційної скарги на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.
Суддя Білінська О.В.