Справа № 577/3985/19
Провадження № 2/577/61/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 січня 2020 року Конотопський міськрайонний суд Сумської області

Конотопський міськрайонний суд Сумської області

в складі: головуючого судді Ярмак О.М.,

за участі секретаря Цуканової О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Конотопі Сумської області справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Рокитянський районний відділ Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів в сумі 26 638 грн 67 коп, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 та прохає стягнути з відповідача неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів на утримання малолітньої дитини за період з 1 серпня 2011 року до 31 травня 2019 року в сумі 26 638 грн 67 коп. Свої вимоги обґрунтовує тим, що рішенням Конотопського міськрайонного суду Сумської області від 22 вересня 2011 року з ОСОБА_2 на її користь на утримання доньки ОСОБА_3 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 , стягнуті аліменти в розмірі ? частини від усіх видів заробітку щомісяця, але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, до повноліття дитини, починаючи стягнення з 28 липня 2011 року. На підставі вказаного рішення суду виданий виконавчий лист, який був пред`явлений нею до виконання до Рокитянського районного відділу ДВС Головного територіального управління юстиції у Київській області У зв`язку з несплатою відповідачем аліментів, станом на 31 травня 2019 року за ним утворилась заборгованість в розмірі 87 565 грн 75 коп. Тому, відповідно до ч. 1 ст. 196 СК України, прохає стягнути з відповідача неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів за період з 1 серпня 2011 року до 31 травня 2019 року в розмірі 26 632 грн 63 коп.

В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явилася, надала заяву з проханням розглядати справу без її участі. У своїй заяві ОСОБА_1 зазначила, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі (а.с. 56).

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, в той час як він належним чином був повідомлений про час і місце розгляду справи (а.с. 58), про причини своєї неявки суд не повідомив.

Відзив на позов відповідачем наданий не був.

Суд, дослідивши матеріали справи та матеріали цивільної справи № 2-1213/2011, вважає, що позов підлягає задоволенню.

Встановлено, що рішенням Конотопського міськрайонного суду Сумської області від 22 вересня 2011 року, з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 на утримання доньки ОСОБА_3 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 , стягнуті аліменти в розмірі ? частини від усіх видів заробітку щомісячно, але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, до її повноліття, починаючи стягнення з 28 липня 2011 року (а.с. 4, а. 13 справи № 2-1213/2011).

З метою виконання вищевказаного рішення суду, Конотопським міськрайонним судом Сумської області 5 жовтня 2011 року у справі № 2-1213/2011 був виданий виконавчий лист (а.с. 4, а. 15 справи № 2-1213/2011), який був пред`явлений позивачем до виконання до Рокитянського районного відділу ДВС Головного територіального управління юстиції у Київській області (а.с. 5).

Постановою державного виконавця Рокитянського районного відділу ДВС Головного територіального управління юстиції у Київській області від 12 грудня 2011 року за вищевказаним виконавчим листом було відкрите виконавче провадження № 30412710 (а.с. 5).

20 березня 2014 року позивач зареєструвала шлюб з ОСОБА_5 та змінила прізвище з « ОСОБА_1 » на « ОСОБА_1 » (а.с. 11).

Як вбачається з розрахунку заборгованості по аліментам, який проведений старшим державним виконавцем Рокитянського районного відділу ДВС Головного територіального управління юстиції у Київській області Смакотою С.В., заборгованість ОСОБА_2 щодо сплати на користь ОСОБА_1 аліментів на утримання доньки ОСОБА_3 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 , за виконавчим листом, виданим 5 жовтня 2011 року Конотопським міськрайонним судом Сумської області, за період з 1 серпня 2011 року до 31 травня 2019 року складає 87 565 грн 75 коп (а.с. 8).

Статтею 180 СК України передбачений обов`язок батьків утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

Відповідач не виконує зобов`язання щодо сплати аліментів на утримання доньки.

Відповідно до абз 1. ч. 1 ст. 196 СК України у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у п. 22 постанови «Про застосування судами окремих норм Сімейного Кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів від 15.05.2006 № 3, передбачена ст. 196 СК України відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи. На платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин, зокрема, у зв`язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення сплати аліментів.

Відповідачем не надано доказів того, що заборгованість щодо сплати аліментів на утримання малолітньої доньки ОСОБА_3 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 , виникла внаслідок несвоєчасної виплати йому заробітної плати, затримки або неправильного перерахування аліментів банками, а тому суд вважає, що з відповідача слід стягнути неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів на утримання малолітньої дитини.

За правовою природою аліментні зобов`язання - це періодичні платежі, які боржник зобов`язаний сплачувати щомісячно, несвоєчасна сплата аліментів передбачає настання негативних наслідків матеріального характеру у вигляді стягнення неустойки (пені).

Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки.

Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти.

Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі 1 % від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів враховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення.

Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання вказаного зобов`язання буде різним, отже і кількість днів прострочення також буде різною, залежно від кількості днів у місяці. Тобто, пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення.

Відповідно до висновків Великої Палати Верховного Суду, викладених у постанові від 25 квітня 2018 року у справі № 572/1762/15-ц, загальна сума пені за несплату або несвоєчасну сплату аліментів має розраховуватися за такою формулою:

p = (A1 х 1% х Q1) + (A2 х 1% х Q2) + ……. (An х 1% х Qn), де:

p - загальна сума пені за несплату або прострочення сплати аліментів (обраховується позивачем на момент пред`явлення позову);

A1 - нарахована сума аліментів за перший місяць;

Q1 - кількість днів прострочення сплати суми аліментів за перший місяць;

A2 - нарахована сума аліментів за другий місяць;

Q2- кількість днів прострочення сплати аліментів за другий місяць;

An- нарахована сума аліментів за останній місяць перед пред`явленням позову;

Qn- кількість днів прострочення сплати аліментів за останній місяць.

ОСОБА_1 неустойка (пеня) за прострочення сплати аліментів на утримання малолітньої дитини за один місяць розрахована наступним чином: заборгованість зі сплати аліментів за місяць помножена на 1 % пені і помножена на кількість днів місяця, в якому виникла заборгованість. Загальна сума неустойки (пені) визначена шляхом додавання нарахованої пені за кожен із прострочених платежів (за кожен місяць).

Відповідачем не надано доказів на спростування наданого позивачем ОСОБА_1 розрахунку неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів.

У разі застосування позивачем формули для розрахунку неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, наведеної Верховним Судом у постанові від 25 квітня 2018 року у справі № 572/1762/15-ц розмір вказаної пені був би значно більшим, ніж визначений позивачем.

В той же час, відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше, як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Статтею 20 СК України передбачено, що до вимог, які випливають із сімейних відносин, позовна давність не застосовується, крім окремих випадків, до переліку яких вимоги щодо стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів не входять.

Відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 196 СК України у разі застосування до особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду, заходів, передбачених частиною чотирнадцятою статті 71 Закону України «Про виконавче провадження», максимальний розмір пені повинен дорівнювати різниці між сумою заборгованості та розміром застосованих заходів примусового виконання, передбачених ч. 14 ст. 71 Закону України «Про виконавче провадження».

Встановлено, що постановою старшого державного виконавця Рокитянського районного відділу ДВС Головного територіального управління юстиції у Київській області Смакоти С.В. від 3 червня 2019 року на ОСОБА_2 накладений штраф за несплату аліментів на утримання малолітньої дитини в розмірі 43 784 грн 00 коп (а.с. 6).

Різниця між сумою заборгованості ОСОБА_2 щодо сплати аліментів на утримання малолітньої дитини та розміром застосованих заходів примусового виконання становить 43 781 грн 75 коп (87 565 грн 75 коп (сума заборгованості зі сплати аліментів) - 43 784 грн 00 коп (розмір застосованих заходів примусового виконання)).

Таким чином розмір нарахованої позивачем ОСОБА_1 за період з 1 серпня 2011 року до 31 травня 2019 року пені в сумі 26 638 грн 67 коп не перевищує максимального розміру пені, визначеного абз. 2 ч. 1 ст. 196 СК України.

За таких обставин, з відповідача на користь позивача слід стягнути неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів на утримання малолітньої доньки ОСОБА_3 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 , за період з 1 серпня 2011 року до 31 травня 2019 року в розмірі 26 638 грн 67 коп.

Керуючись ст. ст. 20, 180, 196 СК України, п. 22 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування судами окремих норм Сімейного Кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» від 15.05.2006 № 3, ст. ст. 12, 13, 77-81, 141, 259, 263-265, 273, 353, 354, п. 15.5. розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України

У Х В А Л И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів на утримання малолітньої доньки ОСОБА_3 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 , за період з 1 серпня 2011 року до 31 травня 2019 року в розмірі 26 638 грн 67 коп (двадцять шість тисяч шістсот тридцять вісім грн 67 коп).

Рішення може бути оскаржене до Сумського апеляційного суду через Конотопський міськрайонний суд шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його складення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне найменування сторін:

позивач: ОСОБА_1 , народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 .

відповідач: ОСОБА_2 , народився ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 .

Рішення у повному обсязі складено 17 січня 2020 року.

Суддя Ярмак О. М.