Справа № 308/2331/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 квітня 2020 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Свида Олександр Георгійович до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 , в інтересах якого діє ОСОБА_3 , звернувся до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області, з позовною заявою до відповідача ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Дослідивши матеріали позовної заяви приходжу до наступного висновку:

Зі змісту позовної заяви вбачається, що відповідачем по справі заявлено ОСОБА_2 , що проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Частина 6 ст. 187 ЦПК України яка передбачає, що у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

Згідно відомостей наданих відділом обліку та моніторингу інформації місця проживання ГУДМС України в Закарпатській області, наданих до суду 18.03.2020 року за №3.1.8/1924, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 зареєстрована із ІНФОРМАЦІЯ_2 за адресою: АДРЕСА_2 .

Окрім того, в додатку до позовної заяви додано копію паспорту гр. України, виданого на ім`я ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , серіх НОМЕР_1 , вказана особа зареєстрована за адресою АДРЕСА_2 .

Окрім того, згідно довідки, що надана до суду відділом реєстрації Виконавчого комітету Ужгородської міської ради, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованою за адресою, що вказана у позовній заяві: АДРЕСА_3 не значиться.

Процесуальний закон визначає підсудність справ, встановлюючи відповідні правила визначення суду, який має право розглядати справу.

Відповідно до ст.27 ЦПК України, позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом. Позови до юридичних осіб пред`являються в суд за їхнім місцезнаходженням згідно з Єдиним державним реєстром юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

Згідно ч.ч.1,2 ст.28 ЦПК України, позови про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, про визнання батьківства відповідача, позови, що виникають з трудових правовідносин, можуть пред`являтися також за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача. Позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Відповідно до ст. 3 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» визначено, що місцем перебування фізичної особи є адміністративно-територіальна одиниця, на території якої особа проживає строком менше шести місяців на рік. Місцем проживання фізичної особи є адміністративно-територіальна одиниця, на території якої особа проживає строком понад шість місяців на рік.

Реєстрація місця проживання або місця перебування - внесення інформації до Єдиного державного демографічного реєстру про місце проживання або місце перебування особи із зазначенням адреси, за якою з особою може вестися офіційне листування або вручення офіційної кореспонденції. Документи, до яких вносяться відомості про місце проживання та місце перебування особи, - паспорт громадянина України, тимчасове посвідчення громадянина України, посвідка на постійне проживання, посвідка на тимчасове проживання, посвідчення біженця, посвідчення особи, яка потребує додаткового захисту, посвідчення особи, якій надано тимчасовий захист, довідка про звернення за захистом в Україні.

Позовна заява не містить обґрунтування щодо підстав звернення до Ужгородського міськрайонного суду за правилами альтернативної чи виключної підсудності, і такий позов повинен пред`являтися за загальними правилами територіальної підсудності відповідно до положень ст.27 ЦПК України.

Відсутнє підтвердження того, що сторонами досягнуто домовленості про розгляд справи про розірвання шлюбу саме в Ужгородського міськрайонному суді, чи, що на утриманні позивача є малолітні або неповнолітні діти або що він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача.

Статтею 8 ЗУ "Про судоустрій і статус суддів", як одну із засад організації судової влади проголошено право на повноважний суд, що передбачає розгляд справи у суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом, та суддею, який визначається згідно з порядком розподілу судових справ, установленим відповідно до закону. Процесуальними кодексами визначаються вимоги до складу суду.

Відповідно до положень ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Наведене свідчить про те, що дана справа не підсудна Ужгородському міськрайонному суду Закарпатської області.

Відповідно до ч. 9 ст.187 ЦПК України, якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України, суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду. Згідно з ч. 3 ст. 31 ЦПК України, передача справи на розгляд іншого суду за встановленою цим Кодексом підсудністю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої цієї статті, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Враховуючи те, що реєстрація місця проживання відповідача згідно наданих відомостей відділом обліку та моніторингу інформації місця проживання ГУДМС України в Закарпатській області, а також відмітки про реєстрацію місця проживання у паспорті гр. України ОСОБА_2 , АДРЕСА_2 , приходжу до висновку що дану справу слід направити за підсудністю до Перечинського районного суду Закарпатської області (89200, м. Перечин, пл. Народна, 15).

Керуючись ст. 31,187, 260, 261, 353 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Цивільну справу № 308/2331/20 за позовною заявою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Свида Олександр Георгійович до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, направити за підсудністю до Перечинського районного суду Закарпатської області ( 89200, м. Перечин, пл. Народна, 15) відповідно до територіальної юрисдикції (підсудності).

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.В. Фазикош