Ухвала

Іменем України

15 квітня 2020 року

м. Київ

справа № 712/9298/16-ц

провадження № 61-6533ск20

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

Воробйової І. А. (суддя-доповідач), Лідовця Р. А., Черняк Ю. В.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Соснівського районного суду м. Черкаси від 16 січня 2020 року та постанову Черкаського апеляційного суду від 05 березня 2020 року у справі за заявою ОСОБА_1 про перегляд рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 04 квітня 2017 року за нововиявленими обставинами, у справі №712/9298/16-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: Черкаська міська рада про визнання права на отримання державного акту на право власності на землю без погодження меж із суміжним землекористувачем, зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення меж та встановлення порядку користування земельною ділянкою,

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2016 року ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 , третя особа: Черкаська міська рада про визнання права на отримання державного акту на право власності на землю без погодження меж із суміжним землекористувачем.

У вересні 2016 року ОСОБА_1 подав до суду зустрічний позов до ОСОБА_2 про визначення меж та встановлення порядку користування земельною ділянкою.

Рішенням Соснівського районного суду м. Черкаси від 04 квітня 2017 року у задоволенні позову ОСОБА_2 відмовлено. Зустрічний позов ОСОБА_1 задоволено.

Виділено ОСОБА_1 в користування земельну ділянку площею 132 кв.м від загальної площі присадибної земельної ділянки по АДРЕСА_1 відповідно варіанту № 1 земельно технічної експертизи № 20/16ЗТ від 30 грудня 2016 року, частка у домоволодінні АДРЕСА_3 , у наступних межах: від т. А до т. Д - 13,0 кв.м (по АДРЕСА_1 ), від т. Д до т. Е - 6.5 м; від т. Е до т. О - 2.5 м; відрізок ЕО перпендикулярний зовнішній стіні прибудови «а»; межа проходить по лінії розподілу прибудови «а», житлового будинку «А-І» до т. К; від т. К до т. Н - 1,0 м; відрізок КН перпендикулярний зовнішній стіні житлового будинку «А-І»; від т. Н до т. Л - 6,62 м; відрізок НЛ паралельний зовнішній стіні житлового будинку «А-І» і проходить на відстані 1,0 м від неї; від т. Л до т. М - 14,22 м; від т. М до т. Б - 4,55 м (тильна межа земельної ділянки); від т. Б до т. А - 25.90 м, по межі з сусіднім домоволодінням №АДРЕСА_2 (на план-схемі зображено зеленим кольором).

Виділено ОСОБА_2 в користування земельну ділянку площею 235 кв.м від загальної площі присадибної земельної ділянки по АДРЕСА_1 відповідно варіанту № 1 земельно технічної експертизи № 20/16ЗТ від 30 грудня 2016 року, частка у домоволодінні АДРЕСА_4 , у наступних межах: від т. Г до т. Д - 3.67 м (по АДРЕСА_1 ); від т. Д до т. Е - 6.5 м; від т. Е до т. О - 2.5 м; відрізок ЕО перпендикулярний зовнішній стіні прибудови «а»; межа проходить по лінії розподілу прибудови «а», житлового будинку «А-І» до т. К; від т. К до т. Н - 1,0 м; відрізок КН перпендикулярний зовнішній стіні житлового будинку «А-І»; від т. Н до т. Л - 6,62 м; відрізок НЛ паралельний зовнішній стіні житлового будинку «А-І» і проходить на відстані 1,0 м від неї; від т. Л до т. М - 14.22 м; від т. М до т. В - 5.69 м (тильна межа земельної ділянки); від т. В до т. Г - 30.64 м, по межі з сусіднім домоволодінням № АДРЕСА_5 . На план-схемі зображено червоним кольором.

При постановленні даного рішення судом було використано висновок судового експерта №20/16-ЗТ від 30 грудня 2016 року, яким площа спірної земельної ділянки визначена в розмірі 367 кв. м.

21 березня 2018 року ОСОБА_1 подав заяву про перегляд рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 04 квітня 2017 року за нововиявленими обставинами, якою просив вказане рішення скасувати та змінити.

Заяву мотивовано тим, що після вступу судового рішення в законну силу, заявник займався питанням приватизації своєї частини земельної ділянки. Для приватизації земельної ділянки потрібно було замовити кадастровий план, тому ОСОБА_1 звернувся до Черкаського міськрайонного виробничого відділу Черкаської регіональної філії центру ДЗК. Останніми був зроблений кадастровий план на початку березня 2018 року, та було виявлено, що земельна ділянка заявника наразі складає не 132 кв.м, як було визначено експертом та рішенням суду, а 123 кв.м.

Земельна ділянка ОСОБА_2 з 235 кв.м визначених експертизою та судом збільшилась до 248 кв.м. З наведених підстав ОСОБА_1 було відмовлено у приватизації земельної ділянки, оскільки, розміри на кадастровому плані не відповідають розмірам земельної ділянки у рішенні суду. Тобто, при проведенні експертизи, експертом було зроблено завідомо неправильний висновок судової земельно-технічної експертизи і тепер виконання рішення суду стало не можливим. На час розгляду справи ОСОБА_1 не було відомо про те, що експертом винесено неправильний експертний висновок, а про порушене право він дізнався тільки на початку березня 2018 року, тому вважає, що строки перегляду рішення за нововиявленими обставинами ним не були пропущені без поважних причин.

УхвалоюСоснівського районного суду м. Черкаси від 16 січня 2020 року, залишеною без змін постановою Черкаського апеляційного суду від 05 березня 2020 року у задоволенні заяви ОСОБА_1 , про перегляд рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 04 квітня 2017 року за нововиявленими обставинами, відмовлено.

06 квітня 2020 року ОСОБА_1 , подав до Верховного Суду касаційну скаргу, у якійпросить скасувати ухвалу Соснівського районного суду м. Черкаси від 16 січня 2020 року та постанову Черкаського апеляційного суду від 05 березня 2020 року, направити справу на новий розгляд до суду першої інстанції, обґрунтовуючи свою вимогу порушенням норм процесуального права.

Вивчивши касаційну скаргу та додані до неї матеріали, Верховний Суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження з таких підстав.

08 лютого 2020 року набрав чинності Закон України від 15 січня 2020 року № 460-IX«Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ».

У частині третій статті 3 ЦПК України визначено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

У відповідності до пункту 2 частини першої статті 389 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити у касаційному порядку, ухвали суду першої інстанції, вказані у пунктах 3, 6, 7, 15, 16, 22, 23, 27, 28, 30, 32 частини першої статті 353 цього Кодексу, після їх перегляду в апеляційному порядку.

Згідно із частинами четвертою та шостою статті 394 ЦПК України у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норм права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування чи тлумачення. Ухвала про відмову у відкритті касаційного провадження повинна містити мотиви, з яких суд дійшов висновку про відсутність підстав для відкриття касаційного провадження.

Пункт 8 частини другої статті 129 Конституції України, як і пункт 9 частини третьої статті 2 ЦПК України, передбачають, що однією з основних засад судочинства є забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у випадках, встановлених законом.

Відповідно до частини першої статті 423 ЦПК України рішення, постанова або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.

Пунктом 1 частини другої статті 423 ЦПК України встановлено, що підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи.

Необхідними умовами нововиявлених обставин є те, що вони існували на час розгляду справи; ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи; вони входять до предмета доказування у справі та можуть вплинути на висновки суду про права та обов`язки осіб, які беруть участь у справі.

Нововиявленими обставинами за своєю юридичною суттю є фактичні дані, що у встановленому порядку спростовують факти, які були покладені в основу судового рішення.

Для вирішення питання про наявність підстав для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами, необхідно розрізняти поняття нововиявленої обставини (як факту) і нового доказу (як підтвердження факту).

Не може вважатися нововиявленою обставина, яка ґрунтується на переоцінці тих доказів, які вже оцінювалися судом у процесі розгляду справи.

Перелік підстав, визначених статтею 423 ЦПК України для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є виключним і розширеному тлумаченню не підлягає.

Посилання заявника на те, що відповідно до висновку експерта від 03 липня 2019 року № 435/19-23, можливо два варіанта для встановлення порядку користування земельних ділянок сторін, при цьому всі два варіанти зроблені без врахування земель Черкаської міської ради, тому твердження суду про неможливість у зв`язку з цим встановити порядок користування земельною ділянкою з урахуванням земель Черкаської міської Ради не є вірним, є безпідставними, оскільки, висновок експерта за результатами проведення земельно-технічної експертизи від 03 липня 2019 року № 435/19-23 зроблено після того, як рішення у даній справі набрало законної сили та є новим доказом у справі, а отже не може бути підставою для перегляду судового рішення у з?язку з нововиявленими обставинами.

Таким чином, суд першої інстанції, з висновком якого погодився апеляційний суд, відмовляючи у задоволенні заяви про перегляд рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 04 квітня 2017 року за нововиявленими обставинами, дійшов правильного висновку про те, що обставини, на які посилається заявник, не є нововиявленими обставинами у розумінні вимог статті 423 ЦПК України.

З огляду на викладене у відкритті касаційного провадження необхідно відмовити, оскільки, касаційна скарга є необґрунтованою, а правильне застосовування судами норм права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування чи тлумачення.

Керуючись частиною четвертою, п`ятою та шостою статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Соснівського районного суду м. Черкаси від 16 січня 2020 року та постанову Черкаського апеляційного суду від 05 березня 2020 року у справі за заявою ОСОБА_1 про перегляд рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 04 квітня 2017 року за нововиявленими обставинами, у справі №712/9298/16-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: Черкаська міська рада про визнання права на отримання державного акту на право власності на землю без погодження меж із суміжним землекористувачем, зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення меж та встановлення порядку користування земельною ділянкою, відмовити.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді І. А. Воробйова

Р. А. Лідовець

Ю. В. Черняк