Єдиний унікальний номер 236/3717/18
Номер провадження 22-ц/804/1748/20
Доповідач Халаджи О. В.
Головуючий в 1 інстанції Саржевська І.В.
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

21 квітня 2020 року м. Бахмут

Суддя Донецького апеляційного суду Халаджи О. В. розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 на рішення Краснолиманського міського суду Донецької області від 26 лютого 2020 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до селянського (фермерського) господарства «Елена» про витребування майна із чужого незаконного володіння,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Краснолиманського міського суду Донецької області від 26 лютого 2020 року в задоволені позовних вимог ОСОБА_2 до селянського (фермерського) господарства «Елена» про витребування майна із чужого незаконного володіння відмовлено.

Із вказаною ухвалою суду не погодився представник позивача ОСОБА_1 , та подав апеляційну скаргу, в якій заявив клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

По вказаній скарзі не може бути відкрито апеляційне провадження у зв`язку з наступним:

В обґрунтування клопотання представник позивача зазначив, що ОСОБА_2 , веде домашнє господарство - вирощую фрукти, овочі, птицю та продає все це на стихійному ринку. Дохід позивача на місяць приблизно становить 2800 грн. (а.с.216-217).

Відповідно до ч.1 ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку передбаченому законом,але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до статті 8 Закону України від 08.07.2011 року № 3674-VІ "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік;або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в)одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Згідно роз`яснень, викладених в пункті 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах" від 17 жовтня 2014 року № 10 відповідно до статті 8 Закону України № 3674-VI та статті 136 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку

коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Аналіз наведених норм свідчить про те, що єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони. Представником позивача не надано жодного документа, який б підтверджував скрутний майновий стан ОСОБА_2 .

За таких обставин в задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору слід відмовити.

Згідно п.2 ч.1 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі якщо розмір позовних вимог збільшено або пред`явлено нові позовні вимоги, недоплачену суму судового збору необхідно сплатити до звернення до суду з відповідною заявою.

Відповідно до п/п 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України від 08.07.2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» в редакції Закону України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII, який набрав чинності 15 грудня 2017 року з апеляційної скарги на рішення суду судовий збір справляється в розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

У п/п 2 пункту 1 частини 1 ст. 4 Закону України від 08.07.2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» (зі змінами та доповненнями відповідно до Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» від 22.05.2015 року № 484-VІІІ) зазначено, що за подання до суду позовної заяви немайнового характеру яка подана: юридичною особою або фізичною особою - підприємцем справляється судовий збір, 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, за подання фізичною особою,0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2018 рік» від 07.12.2017 № 2246-VIII прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 1 762 гривень.

Згідно ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» від 23.11.2018 № 2246-VIII прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 1921 гривень.

З матеріалів справи вбачається, що позивач звернулась до суду з позовом у 2018 році, у 2019 році позовні вимоги було збільшено (а.с.4, 95).

704,80 (сума, що підлягала сплати при поданні позовної заяви у 2018 році) + 768,40 (сума, що підлягала сплати при поданні збільшення позовних вимог у 2019 році) = 1473,20 х 150 % = 2209,80 грн.

Виходячи з наведеного, заявнику, пропонується сплатити судовий збір в розмірі 2209 грн.80 коп..за наступними реквізитами:

Отримувач: Маріупольське УК/м. Маріуполь/22030101

р/р UA0005051

Код

Банк одержувач: Казначейство України (ЕАП)

Призначення платежу: *;101;(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Донецький апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

Відповідно до ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Згідно ч.2 ст. 185 ЦПК України, якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

02 квітня 2020 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 30 березня 2020 року № 540-IX (далі - Закон № 540-IX).

Відповідно до підпункту 3 пункту 12 розділу XII«Прикінцевих положень» вказаного Закону № 540-IX під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

Оскільки ОСОБА_1 не надав документів які б підтверджували скрутне майнове становище ОСОБА_2 , в задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору слід відмовити та залишити апеляційну скаргу без руху для сплати судового збору у розмірі 2209 грн. 80 коп., та надання оригіналу квитанції апеляційному суду.

Керуючись ст. 185, 357, ЦПК України, суддя -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 на рішення Краснолиманського міського суду Донецької області від 26 лютого 2020 року - залишити без руху.

Надати для сплати судового збору строк на час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, але який не може перевищувати десяти днів з дня закінчення строку дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Роз`яснити, що у разі не сплати судового збору у визначений термін, апеляційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявнику.

Суддя О. В. Халаджи