Справа № 643/3083/20
Провадження № 2/643/2261/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31.12.2020 м.Харків

Суддя Московського районного суду м. Харкова Крівцов Д.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів, -

ВСТАНОВИВ:

24.02.2020 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , в якому просить стягнути з відповідача на свою користь аліменти на утримання неповнолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 1/4 частини з усіх видів заробітку, але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно, починаючи стягнення з 24.02.2020 року.

Ухвалою судді Московського районного суду м. Харкова від 26.02.2020 позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху, позивачу надано строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня вручення цієї ухвали. В ухвалі суду від 26.02.2020 не тільки зазначено недоліки позовної заяви з посиланням на відповідні положення законодавства України, а й окремо зазначено конкретні способи усунення вказаних недоліків, а саме: 1. Вказати зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви; 2. У відповідності до положень ч. 1 ст. 177 ЦПК України надати суду 1 копію уточненої позовної заяви - для відповідача.

Таким чином, судом було вжито необхідних заходів для реалізації права позивача на звернення до суду в порядку, визначеному ЦПК України, та роз`яснення дій, які необхідно вчинити для усунення недоліків позовної заяви та відкриття провадження у справі. Так, крім недоліків позовної заяви, судом в ухвалі від 26.02.2020 роз`яснені наслідки у вигляді повернення позовної заяви, якщо недоліки усунуті не будуть. При цьому в ухвалі про залишення позову без руху позивачу було встановлено максимально можливий строк для усунення недоліків, передбачений ч. 2 ст. 185 ЦПК України.

Копію ухвали від 26.02.2020 позивачем отримано 27.03.2020, що підтверджується даними рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення.

Відповідно до п. 3 Прикінцевих положень ЦПК України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтею 185 цього Кодексу, а також строки залишення позовної заяви без руху, продовжуються на строк дії такого карантину.

Оскільки строк дії ухвали Московського районного суду м. Харкова від 26.02.2020 року про залишення позовної заяви без руху було продовжено, судом повторно направлено копію зазначеної ухвали, яку згідно з даними рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, позивачем не було отримано. У зв`язку з тим, що позивач не отримав вказану ухвалу та остання повернулась до суду у зв`язку із закінченням строку зберігання, судом втретє було направлено на адресу позивача копію ухвали суду від 26.02.2020 року, яку ОСОБА_1 було отримано, що підтверджується даними рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення.

Проте недоліки позовної заяви в строк, визначений судом, не усунені, клопотання про продовження строку для усунення недоліків не заявлено.

В п. 41 рішення Європейського суду з прав людини від 3 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» зазначено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (див., mutatis mutandis, рішення у справі "Олександр Шевченко проти України" ( 974_256 ) (Aleksandr Shevchenko v. Ukraine), заява N 8371/02, п. 27, рішення від 26 квітня 2007 року, та "Трух проти України" (Trukh v. Ukraine) (ухвала), заява N 50966/99, від 14 жовтня 2003 року).

Верховним Судом в п. 34 постанови від 12 березня 2019 року по справі № 910/9836/18 також зазначено, що вжиття заходів для прискорення процедури розгляду є обов`язком не тільки для держави, а й в осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Таким чином, незважаючи на неодноразове отримання копії ухвали від 26.02.2020, позивач станом судового провадження не цікавилась, недоліки позовної заяви не усунула, клопотання про продовження строку на усунення недоліків до суду не надала.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи, що позивач не усунула недоліки позовної заяви у встановлений судом строк, суд приходить до висновку щодо неможливості відкриття провадження у справі та наявності підстав для повернення позовної заяви.

Керуючись ст. 175-176, 185, 258-261, 353-354 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів- повернути ОСОБА_1 .

Роз`яснити ОСОБА_1 , що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Московський районний суд м. Харкова протягом п`ятнадцяти днів з дня складення ухвали. Учасник справи, якому ухвалу суду не було вручено у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 Цивільного процесуального кодексу України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Cуддя Д.А. Крівцов