Справа № 766/5570/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без руху

03 квітня 2020 року Суддя Херсонського міського суду Херсонської області Майдан С.І., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Херсонська енергосервісна компанія» про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати, середнього заробітку за час затримки заробітної плати,

встановила:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до Комунального підприємства «Херсонська енергосервісна компанія» про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати, середнього заробітку за час затримки заробітної плати.

Вивчивши матеріали позовної заяви та документи, що додані до неї, суддя дійшла висновку, що позов слід залишити без руху, зважаючи на наступне.

Відповідно до вимог п.8 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема:

- зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Позивачем не зазначено щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до позовної заяви; копії документів, доданих до позовної заяви, не завірені належним чином.

Згідно ч.1 ст.177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Позивачем не додано до позовної заяви її копію та копії всіх доданих до неї додатків для вручення відповідачу, також виявлено відсутність копії адвокатського запиту №325 від 03.02.2015 року з відміткою про направлення, копії повідомлення про направлення, ордеру, копію свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, що підтверджується актом Херсонського міського суду Херсонської області від 01.04.2020 року.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Згідно ч.2 ст.4 ЗУ «Про судовий збір», за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить: 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 840,80 гривень, та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 10510,00 гривень.

Пунктом 1 частини 1 статті 5 ЗУ «Про судовий збір» передбачено, що позивачі у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі звільняються від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях.

Однак, сума судового збору при зверненні до суду з позовом про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні становить 840,80 гривень, оскільки останній не входить до структури заробітної плати.

Така позиція відповідає практиці Верховного Суду України, зокрема, згідно правового висновку ОСОБА_2 Верховного Суду, викладеного в постанові від 30.01.2019 року по справі № 910/4518/16, за змістом приписів статей 94, 116, 117 Кодексу законів про працю України та статей 1, 2 Закону України від 24 березня 1995 року № 108/95-ВР «Про оплату праці» середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою є спеціальним видом відповідальності роботодавця, спрямованим на захист прав звільнених працівників щодо отримання ними в передбачений законом строк винагороди за виконану роботу (усіх виплат, на отримання яких працівники мають право згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій), який нараховується у розмірі середнього заробітку та не входить до структури заробітної плати.

Пільга щодо сплати судового збору, передбачена пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», згідно з якою від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні під час розгляду таких справ в усіх судових інстанціях.

За таких обставин, всупереч вимог ч.4 ст.177 ЦПК України, позивачем при зверненні до суду з вказаним позовом не сплачено судовий збір у відповідності до ст.4 ЗУ «Про судовий збір».

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно ч.2 ст.185 ЦПК України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Враховуючи вищевикладене, суд вважає необхідним позовну заяву ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Херсонська енергосервісна компанія» про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати, середнього заробітку за час затримки заробітної плати залишити без руху, запропонувавши позивачу усунути зазначені недоліки позовної заяви протягом п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», суддя

ухвалила:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Херсонська енергосервісна компанія» про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати, середнього заробітку за час затримки заробітної плати залишити без руху.

Надати позивачу п`ятиденний строк з моменту отримання копії ухвали для усунення недоліків.

Роз`яснити позивачу, що у випадку невиконання вимог цієї ухвали у зазначений термін, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С. І. Майдан