Справа № 946/477/20
Провадження № 2/946/1577/20
У х в а л а

31 січня 2020 року суддя Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області Грубіян Л.І., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розподіл майна подружжя та визнання права власності на майно, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області з вказаним позовом.

Разом з позовною заявою вона подала клопотання про відстрочку сплати судового збору, посилаючись на те, що вона перебуває в скрутному матеріальному становищі, ніде не працює, має на утриманні двох дітей, крім того, не має доступу до майна, не може оцінити його вартість та вказати ціну позову, а також розмір судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Проте позивачкою, додано недостатньо доказів того, що в неї склалося тяжке матеріальне становище, крім того відстрочка сплати судового збору це право суду, а не його обов`язок, а тому суд не вбачає підстав для задоволення заявленого позивачкою клопотання про відстрочку їй сплати судового збору.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Проте такий документ до заяви не додано.

Відповідно до статті 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою справляється судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2020 рік» установлено прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2020 року у розмірі 2 102,00 грн.

Таким чином, оскільки позивачем заявлені позовні вимоги майнового характеру, то йому необхідно сплатити судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, та надати до суду квитанцію про сплату судового збору.

У випадку якщо заявник є особою, яка звільняється від сплати судового збору, надати докази в підтвердження зазначеного.

Крім того, на порушення вимог п.9 ч.3 ст.175 ЦПК України у позовній заяві не зазначено попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Відповідно до п.10 ч.3 ст.175 ЦПК України у позовній заяві не зазначено підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Також, позивачем не надано суду письмових доказів на підтвердження обставин, викладених у позовній заяві, які необхідно подати у відповідності з вимогами ч. ч. 2 та 5 ст. 95 ЦПК України, якою встановлено, що письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом, учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу, учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

За таких обставин позовну заяву необхідно залишити без руху для надання належних доказів на підтвердження повноважень адвоката на вчинення відповідної процесуальної дії, та запропонувати позивачу підписати особисто вказану позовну заяву.

Згідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строки їх усунення, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись ч. 4 ст.177, ч.1 ст. 185, 260 ЦПК України

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розподіл майна подружжя та визнання права власності на майно залишити без руху і надати заявникові десятиденний строк для усунення недоліків з дня отримання зазначеної ухвали заявником.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що якщо недоліки заяви не будуть усунуті у зазначений строк, така заява вважатиметься неподаною і буде їй повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Л.І.Грубіян