УХВАЛА

15 квітня2020 року

м. Київ

справа № 338/667/19

провадження № 61-16322св19

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Висоцької В. С.,

суддів: Грушицького А. І., Литвиненко І. В., Сердюка В. В. (суддя-доповідач), Фаловської І. М.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - Кредитна спілка «Експрес Кредит Юніон»

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Богородчанського районного суду Івано-Франківської області від 12 червня 2019 року в складі судді Круль І. В. та постанову Івано-Франківського апеляційного суду від 31 липня 2019 року в складі колегії суддів: Ясеновенко Л. В., Пнівчук О. В., Томин О. О.,

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до пункту 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ» від 15 січня 2020 року № 460-ІХ установлено, що касаційні скарги на судові рішення, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом.

ОПИСОВА ЧАСТИНА

Короткий зміст позовних вимог

У червні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до кредитної спілки «Експрес Кредит Юніон» (далі - КС «Експрес Кредит Юніон») про захист прав споживачів шляхом стягнення неповернутої суми додаткового пайового внеску, неповернутої суми внесків до резервного капіталу та відшкодування моральної шкоди.

В обґрунтування заявлених вимог позивач зазначив, що він набув статусу члена кредитної спілки «Експрес Кредит Юніон» і впродовж 2014-2016 років ним були внесені внески до резервного капіталу спілки на загальну суму 460 000,00 грн. Також за час його членства у кредитній спілці він упродовж 2014-2017 років вніс на депозитний рахунок спілки додаткові пайові внески на загальну суму 430 000,00 грн.

21 грудня 2018 року він подав до правління та спостережної ради КС «Експрес Кредит Юніон» заяву про добровільний вихід із спілки, в якій просив вирішити питання про припинення його членства у спілці та провести з ним розрахунки в порядку та строки, передбачені статутом та внутрішнім положенням спілки.

Листом від 28 січня 2019 року КС «Експрес Кредит Юніон» повідомила, що його членство в кредитній спілці було припинено 20 квітня 2018 року на підставі поданої ним заяви про добровільний вихід із кредитної спілки від 11 квітня 2018 року. Також ОСОБА_1 повідомлено, що всі його обов`язкові та інші внески, крім вступного внеску, були повернуті у строки, визначені законом.

Вказує, що заяву про добровільний вихід із кредитної спілки від 11 квітня 2018 року він не писав, розрахунки з ним не проводилися, з метою врегулювання досудового спору ним надсилалася відповідачу претензія щодо повернення додаткового пайового внеску та претензія щодо повернення внесків до резервного капіталу, однак відповіді на претензії він не отримав і кошти відповідач йому не повернув.

Враховуючи наведене, позивач просив стягнути з відповідача на свою користь неповернуту суму додаткового пайового внеску в розмірі 430 000,00 грн, неповернуту суму внесків до резервного капіталу в розмірі 460 000,00 грн, а також відшкодувати завдану йому моральну шкоду в сумі 50 000,00 грн.

Короткий зміст ухвали суду першої інстанції

УхвалоюБогородчанського районного суду Івано-Франківської області від 12 червня 2019 року ОСОБА_1 відмовлено у відкритті провадження у справі.

Постановляючи ухвалу про відмову у відкритті провадження у справі, суд першої інстанції виходив із того, що спір, з приводу якого ОСОБА_1 пред`явив позов до КС «Експрес Кредит Юніон», виник із корпоративних відносин, а тому, враховуючи критерії розмежування судової юрисдикції, вимоги частини першої статті 19 ЦПК України та пунктів 3 та 4 частини першої статті 20 ГПК України, вказана позовна заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, а має розглядатися в порядку господарського судочинства.

Короткий зміст постанови суду апеляційної інстанції

Постановою Івано-Франківського апеляційного суду від 31 липня 2019 року ухвалу суду першої інстанції залишено без змін.

Залишаючи без змін ухвалу суду першої інстанції, апеляційний суд виходив із того, що подана позовна заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, доводи ОСОБА_1 про відсутність у правовідносинах, що виникли між сторонами, ознак, які характеризують корпоративні права, та неможливість віднесення спору до такого, що виникає з корпоративних відносин, є безпідставними.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

У серпні 2019 року ОСОБА_1 подав до Верховного Суду касаційну скаргу на ухвалу Богородчанського районного суду Івано-Франківської області від 12 червня 2019 року та постанову Івано-Франківського апеляційного суду від 31 липня 2019 року, в якій просить скасувати зазначені судові рішення та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції, обґрунтовуючи свої вимоги порушенням судами норм процесуального права.

АРГУМЕНТИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ

Доводи особи, яка подала касаційну скаргу

У касаційній скарзі заявник вказує на те, що судами не дотримано правил предметної юрисдикції, оскільки спір, який виник між сторонами підлягає розгляду в порядку цивільного, а не господарського, як зазначили суди, судочинства. Кредитна спілка створена на основі добровільного членства з метою задоволення потреб її членів, є неприбутковою організацією і не має на меті одержання прибутку для його розподілу між членами. Таким чином, члени кредитної спілки не є носіями корпоративних прав, а відносини між членами кредитної спілки не є корпоративними.

Відзив на касаційну скаргу не надходив.

Надходження касаційної скарги до суду касаційної інстанції

Ухвалою Верховного Суду від 11 вересня 2019 року відкрито касаційне провадження у зазначеній цивільній справі, витребувано матеріали справи та надано строк для подання відзиву на касаційну скаргу.

Ухвалою Верховного Суду від 26 лютого 2020 року справу призначено до судового розгляду.

Фактичні обставини справи, встановлені судами

ОСОБА_1 , як член КС «Експрес Кредит Юніон», звернувся з позовом про захист прав споживачів шляхом стягнення неповернутої суми додаткового пайового внеску, неповернутої суми внесків до резервного капіталу та відшкодування моральної шкоди, тобто спірні правовідносини виникли з приводу реалізації позивачем своїх прав як члена кредитної спілки та виконання кредитною спілкою свого обов`язку щодо повернення додаткового пайового і внеску в резервний капітал спілки після припинення його членства в спілці.

Позивач ОСОБА_1 , будучи членом КС «Експрес Кредит Юніон», сплачував додаткові пайові внески, а також внески до резервного капіталу спілки, що підтверджується квитанціями від 04 березня 2014 року № 139, від 17 квітня 2014 року № 486, від 30 квітня 2014 року № 622, від 29 грудня 2015 року № 669, від 22 червня 2016 року № 669, від 24 червня 2016 року № 613, від 29 червня 2016 року № 617, від 31 серпня 2016 року № 305 та від 29 червня 2017 року № 314.

Позиція Верховного Суду щодо передачі справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду

Критеріями розмежування судової юрисдикції, тобто передбаченими законом умовами, за яких певна справа підлягає розгляду за правилами того чи іншого виду судочинства, є суб`єктний склад правовідносин, предмет спору та характер спірних матеріальних правовідносин у їх сукупності. Крім того, таким критерієм може бути пряма вказівка в законі на вид судочинства, в якому розглядається визначена категорія справ.

При визначенні предметної та/або суб`єктної юрисдикції справ суди повинні виходити із суті права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа, заявлених вимог, характеру спірних правовідносин, змісту та юридичної природи обставин у справі.

Відповідно до частини першої статті 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Суддя, здійснюючи правосуддя, керується верховенством права. Елементом верховенства права є принцип правової визначеності, який, зокрема, передбачає, що закон, як і будь-який інший акт держави, повинен характеризуватися якістю, щоб виключити ризик свавілля.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) поняття «якість закону» означає, що національне законодавство повинне бути доступним і передбачуваним, тобто визначати достатньо чіткі положення, аби дати людям адекватну вказівку щодо обставин і умов, за яких державні органи мають право вживати заходів, що вплинуть на конвенційні правацих людей (пункт 39 рішення від 24 квітня 2008 року у справі «C.G. та інші проти Болгарії», заява № 1365/07; пункт 170 рішення від 09 січня 2013 року у справі «Олександр Волков проти України», заява № 21722/11).

Як неодноразово зазначав ЄСПЛ, формулювання законів не завжди чіткі, тому їх тлумачення та застосування залежить від практики. Роль розгляду справ у судах полягає саме у тому, щоб позбутися таких інтерпретаційних сумнівів з урахуванням змін у повсякденній практиці (пункти 31, 32 рішення від 11 листопада 1996 рокуу справі «Кантоні проти Франції», заява № 17862/91; пункт 65 рішення від 11 квітня 2013 року у справі «Вєренцов проти України», заява № 20372/11).

Надана судам роль в ухваленні судових рішень якраз і полягає в розвіюванні тих сумнівів у тлумаченні закону, які існують, оскільки завжди існуватиме потреба у з`ясуванні неоднозначних моментів і адаптації до обставин, які змінюються (пункт 65 рішення ЄСПЛ від 11 квітня 2013 року у справі «Вєренцов проти України», заява № 20372/11; пункт 93 рішення від 21 жовтня 2013 року у справі «Дель Ріо Прада проти Іспанії», заява № 42750/09).

У статті 6 Конвенції закріплено принцип доступу до правосуддя. Під доступом до правосуддя згідно зі стандартами ЄСПЛ розуміють здатність особи безперешкодно отримати судовий захист та доступ до незалежного і безстороннього вирішення спорів за встановленою процедурою на засадах верховенства права.

Щоб право на доступ до суду було ефективним, особа повинна мати чітку фактичну можливість оскаржити діяння, що становить втручання у її права (рішення від 04 грудня 1995 року у справі «Белле проти Франції»). Доступ до правосуддя включає в себе розгляд справи «судом, встановленим законом». Поняття «суд, встановлений законом» передбачає, зокрема, таку складову, як дотримання усіх правил юрисдикції та підсудності.

Згідно з частиною п`ятою статті 403 ЦПК України суд, який розглядає справу в касаційному порядку у складі колегії або палати, має право передати справу на розгляд Великої Палати Верховного Суду, якщо дійде висновку, що справа містить виключну правову проблему і така передача необхідна для забезпечення розвитку права та формулювання єдиної правозастосовної практики.

Про передачу справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду суд постановляє ухвалу з обґрунтуванням підстав, визначених у частині шостій статті 403 цього Кодексу.

Відмовляючи у відкритті провадження у справі, суди першої та апеляційної інстанцій виходили з того, що ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом саме як член КС «Експрес Кредит Юніон», спірні правовідносини виникли з приводу реалізації останнім своїх прав як члена кредитної спілки та виконання кредитною спілкою свого обов`язку щодо повернення додаткового пайового внеску і внеску до резервного капіталу спілки після припинення його членства в спілці, тобто спір виник із корпоративних правовідносин, а тому вказана позовна заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, а має розглядатися за правилами ГПК України в порядку господарського судочинства.

Разом із тим, у касаційній скарзі заявник посилається на те, що спір, який виник між сторонами, має розглядатися в порядку цивільного судочинства, а тому суди безпідставно відмовили у відкритті провадження в справі за поданим ним позовом.

Варто зауважити, що в судовій практиці не існує усталеного підходу до вирішення справ за позовом фізичної особи (члена кредитної спілки) до кредитної спілки про повернення додаткового пайового внеску і внеску до резервного капіталу спілки після припинення членства в спілці.

Натомість у тих рішеннях Верховного Суду, які є в судовій практиці, правовідносини між сторонами виникли, зокрема, щодо стягнення фізичною особою (членом кредитної спілки) вкладу, внесеного ним на рахунок спілки.

Враховуючи, що у цій справі заявником оскаржується судове рішення з підстав порушення правил суб`єктної і предметної юрисдикції, який фактично обґрунтовує цим подану касаційну скаргу, висновок Верховного Суду щодо застосування норм права у подібних правовідносинах відсутній, колегія суддів дійшла висновку, що вказану справу необхідно передати на розгляд Великої Палати Верховного Суду, оскільки доводи касаційної скарги містять ознаки, які згідно з вимогами статті 403 ЦПК України є підставою для передачі справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду, а справа містить виключну правову проблему і її вирішення необхідне для забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовчої практики.

Керуючись статтями 402, 403, 404 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Справу за позовом ОСОБА_1 до Кредитної спілки «Експрес Кредит Юніон» про захист прав споживачів шляхом стягнення неповернутої суми додаткового пайового внеску, неповернутої суми внесків до резервного капіталу та відшкодування моральної шкоди (№ 1338/667/19), за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Богородчанського районного суду Івано-Франківської області від 12 червня 2019 року та постанову Івано-Франківського апеляційного суду від 31 липня 2019 року передати на розгляд Великої Палати Верховного Суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий В. С. Висоцька

Судді: А. І. Грушицький

І. В. Литвиненко

В. В. Сердюк

І. М. Фаловська