ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-з/753/60/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"22" грудня 2020 р. суддя Дарницького районного суду міста Києва Шаповалова К.В., розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Новобудова» про забезпечення позову до пред`явлення позову до суду,

ВСТАНОВИВ:

7 грудня 2020 року до Дарницького районного суду міста Києва надійшла заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Новобудова» (далі - ТОВ «Новобудова») про забезпечення позову до пред`явлення позову до суду.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17 грудня 2020 року для розгляду зави про забезпечення позову (справа № 753/21549/20, провадження № 2-з/753/60/20) визначено головуючим суддею (суддя-доповідач) Шаповалову К.В.

Згідно із реєстром передачі справ судді, вказана заява була передана судді Шаповаловій К.В. 21 грудня 2020 року.

Звертаючись із заявою про забезпечення позову, ТОВ «Новобудова» просить вжити таких заходів шляхом витребування у Комунального підприємства «Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна» інформацію щодо реєстрації права власності (записів у реєстрову книгу та реєстрового номеру, а також дати проведення реєстрації) на квартиру АДРЕСА_1 .

Відповідно до частини першої статті 153 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Вивчивши матеріали поданої заяви, суд вважає заяву такою, що не підлягає задоволенню, враховуючи таке.

Відповідно до положень статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутись до суду.

ТОВ «Новобуд» в обґрунтування заяви про забезпечення позову до пред`явлення позову до суду зазначає, що ОСОБА_1 на праві приватної власності належить квартира АДРЕСА_1 . У період з 1 червня 2015 року по 1 грудня 2020 року утворилась заборгованість зі сплати спожитих житлово-комунальних послуг за вказаною квартирою.

Заявником вказано, що за наявною у нього інформацією ОСОБА_1 помер, а заявник намагається з`ясувати, хто є власником квартири АДРЕСА_1 на цей час.

Також заявник вказав, що в електронній інформаційній довідці, що була сформована в системі Державний реєстр речових прав на нерухоме майно, не містилось відомостей про запитуваний об`єкт нерухомості - квартиру АДРЕСА_1 .

Зважаючи на складнощі, що виникли у заявника із встановленням майбутнього (ймовірного) відповідача у справі про стягнення заборгованості за спожиті житлово-комунальні послуги (майбутній предмет позову), товариство просило забезпечити позов шляхом витребування у Комунального підприємства «Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна» інформацію щодо реєстрації права власності (записів у реєстрову книгу та реєстрового номеру, а також дати проведення реєстрації) на квартиру АДРЕСА_1 .

Відповідно до частини першої статті 150 ЦПК України позов забезпечується:

1) накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб;

1-1) накладенням арешту на активи, які є предметом спору, чи інші активи відповідача, які відповідають їх вартості, у справах про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави;

2) забороною вчиняти певні дії;

3) встановленням обов`язку вчинити певні дії, у разі якщо спір виник із сімейних правовідносин;

4) забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання;

5) зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту;

6) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку;

8) зупиненням митного оформлення товарів чи предметів;

9) арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги;

10) іншими заходами у випадках, передбачених законами, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Отже, з аналізу вказаної норми, вбачається що ЦПК України не передбачено такого виду забезпечення позову, як витребування відомостей у відповідних державних органів, установ, про належність, зокрема, нерухомого майна певній особі.

В той же час необхідно вказати, що відповідно до частини першої статті 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Приймаючи до уваги наведені норми процесуального законодавства, зважаючи на те, що ТОВ «Новобудова» звернулась до суду із заявою про забезпечення позову з проханням забезпечити майбутній позов у спосіб, що не передбачений нормами ЦПК України, з огляду на те, що подана заява ТОВ «Новобудова» фактично є заявою про витребування доказів, суд приходить до висновку, що заява про забезпечення позову не підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 149, 150, 153, 260 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

у задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Новобудова» про забезпечення позову до пред`явлення позову до суду - відмовити.

Ухвалу може бути оскаржено в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги через Дарницький районний суд м. Києва до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її складання має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя: Шаповалова К.В.