Дата документу 22.04.2020
Справа № 937/908/20
Провадження № 2/937/1319/20
22 квітня 2020 року Мелітопольський міськрайонний суд Запорізької області у складі: головуючого - судді Горбачової Ю.В.,
з секретарем с/з - Мазуріною О.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області в спрощеному позовному провадженні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,
Позивач звернулася до Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області з позовом до ОСОБА_2 в якому просить визнати відповідача таким, що втратив право користування житловим приміщенням в квартирі АДРЕСА_1 .
Свої позовні вимоги обґрунтовує тим, що вона є власником квартири АДРЕСА_1 . В зазначеній квартирі зареєстровані вона як власник квартири, ОСОБА_2 - колишній її чоловік та ОСОБА_3 - її син. Шлюб із ОСОБА_2 вона розірвала. Відповідач ОСОБА_2 зареєстрований за вказаною адресою, проте в квартирі не проживає. В силу того, що відповідач зареєстрований за вказаною адресою, але не проживає, вона не може в повній мірі володіти, користуватися та розпоряджатися належним їй майном. Відповідач добровільно визначив собі інше місце проживання і спірним жилим приміщенням не користується без поважних причин. Не сплачує комунальних платежів на утримання житла, участі в спільному господарстві не бере, особистих речей в будинку не має і взагалі його образ життя їй не відомий. У зв`язку з чим вона змушена звернутися до суду за захистом своїх порушених прав.
Ухвалою Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 19 лютого 2020 року позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням прийнята до розгляду та відкрито в справі спрощене позовне провадження з викликом сторін.
В судове засідання позивач не з`явилася, надавши суду заяву про розгляд справи за її відсутності, на задоволенні позовних вимог наполягає у повному обсязі. Проти заочного розгляду справи не заперечує.
Відповідач у судове засідання повторно не з`явився, повідомлявся про час та місце розгляду справи належним чином за місцем реєстрації, про причини неявки суд не повідомив, відзив на позов та будь-які клопотання від нього не надходили.
За таких обставин суд на підставі ч. 4 ст. 280 ЦПК України розглядає справу на підставі наявних у справі доказів.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою відео-(звуко)-записувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає позов таким, що підлягає повному задоволенню з наступних підстав.
Позивачці ОСОБА_1 на праві приватної власності на підставі договору дарування квартири, посвідченого приватним нотаріусом Мелітопольського міського нотаріального округу Запорізької області Бєдновим О.А. 18.01.2005 року за р.№ 318, належить квартира АДРЕСА_1 (а.с.10).
У вказаній квартирі зареєстровані: позивач ОСОБА_1 , її колишній чоловік - ОСОБА_2 , та ОСОБА_3 - син позивачки.
Згідно свідоцтва про розірвання шлюбу від 13 лютого 2018 року шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 розірваний 13 лютого 2018 року, про що складений відповідний актовий запис за № 15 (а.с.8).
Відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується довідкою відділу реєстрації виконавчого комітету Мелітопольської міської ради № 691 від 12.02.2020 року (а.с. 14).
Згідно довідки про склад сім`ї, виданої Головою правління ОК «17 Ювілейний» від 31.01.2020 року за адресою: АДРЕСА_1 проживають: ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , відомості стосовно проживання відповідача за даною адресою відсутні (а.с.11).
Зазначена обставина відповідачем не спростована та підтверджується наданою позивачем довідкою про не проживання відповідача за місцем реєстрації.
Те, що відповідач зареєстрований у вищевказаній квартирі, але тривалий час в ній не проживає, перешкоджає позивачці в повній мірі володіти, користуватися та розпоряджатися належною їй квартирою.
Згідно з ч.1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
Частиною 1 ст. 383 ЦК України передбачено, що власник житлового будинку, квартири має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім`ї, інших осіб.
Відповідно до ч. 2 ст. 405 ЦК України член сім`ї власника житла втрачає право на користування житлом у разі відсутності його без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником будинку або законом.
Відповідно до ст.72 ЖК України визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку.
Аналізуючи зібрані по справі докази суд приходить до висновку, що відповідач без поважних причин не проживає за зареєстрованою адресою проживання: АДРЕСА_1 , понад рік, а тому, він може бути визнаний таким, що втратив право користування жилим приміщенням.
02 квітня 2020 року набрав чинності Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 30 березня 2020 року № 540-ІХ (далі - Закон № 540-ІХ).
Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину".
На підставі ст.ст. 321, 383, 405 ЦК України, керуючись ст.ст. 10, 12, 247, 259, 265, 273, 280, 352, 354 ЦПК України, ст.ст. 9, 72 ЖК України, суд -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням - задовольнити.
Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , таким, що втратив право користування квартирою АДРЕСА_1 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в порядку, встановленому цивільним процесуальним Кодексом України.
Апеляційну скаргу на рішення може бути подано до Запорізького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення або складення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цивільним процесуальним кодексом України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.
Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19) процесуальні строки щодо апеляційного оскарження продовжуються на строк дії такого карантину.
СУДДЯ: Ю.В. Горбачова