Ухвала

Іменем України

Справа № 712/15245/18

Провадження № 2/712/87/20

29 січня 2019 року Соснівський районний суд м. Черкаси у складі:

головуючого судді - Марцішевської О.М.

за участю секретаря судового засідання - Олефіренко В.В.

відповідача ОСОБА_1

представника третьої особи Босюк Г.М.

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Черкаси за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: Орган опіки та піклування Черкаської міської ради, про виключення відомостей про батьківство з актового запису про народження дитини, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ) звернувся до суду з вказаним позовом до відповідача ОСОБА_4 ( АДРЕСА_2 ), третя особа: Орган опіки та піклування Черкаської міської ради, посилаючись на те, що сторони перебували у зареєстрованому шлюбі, який розірвано 17.02.2009, що підтверджується свідоцтвом про розірвання шлюбу. Від шлюбу сторони мають дітей: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Рішенням Соснівського районного суду м.Черкаси від 12.01.2010 з позивача стягнуто на користь відповідачки аліменти в розмірі 1/3 частини всіх видів заробітку (доходу) щомісячно, але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 21 вересня 2009 року і до досягнення дітьми повноліття. Тривалий час позивач не спілкується з молодшою дочкою ОСОБА_7 через складні відносини з відповідачем. Відповідач створює перешкоди позивачу у спілкуванні з дочкою ОСОБА_7 , всіляко налаштовує її проти батька, що свідчить про те, що відповідачка не вважає його батьком дитини. Крім того, на думку позивача, донька ОСОБА_7 не має схожості з позивачем (характерні риси обличчя), що є підставою для проведення судово-медичної генетичної експертизи для встановлення відсутності кровного споріднення між собою батька та дитини. Позивачем вживалися заходи для досудового врегулювання спору, зокрема, на адресу відповідача направлено листа від 18.10.2018 щодо проведення ДНК - експертизи для підтвердження батьківства, проте, вказаний лист відповідачкою проігнорований. У зв"язку з викладеним, позивач просить суд призначити по справі судово-медичну генетичну експертизу для встановлення суперечного батьківства методом ДНК аналізу, на вирішення якої поставити питання: Чи є ОСОБА_2 біологічним батьком дитини - ОСОБА_5 (свідоцтво про народження від 16.04.2003, запис №369).Проведення експертизи доручити експертам Київського міського бюро судово-медичної експертизи (03141, м.Київ, вул.Докучаєвська,4). Для проведення експертизи зобов"язати ОСОБА_8 .М ОСОБА_9 з"явитися з неповнолітньою донькою ОСОБА_5 до Київського міського бюро судово-медичної експертизи (03141, м.Київ, вул.Докучаєвська,4) за викликом суду чи експерта. Також позивач просить суд виключити відомості про батьківство ОСОБА_2 з актового запису про народження дитини ОСОБА_5 (свідоцтво про народження від 16.04.2003), відомості внесені за №369 відділом реєстрації актів громадянського стану Соснівського районного управління юстиції м.Черкаси Черкаської області; судові витрати покласти на відповідача.

Ухвалою суду від 23.04.2019р. призначено у цивільній справі судову генетичну (генотипоскопічну) експертизу, на вирішення якої поставити запитання: чи являється ОСОБА_2 біологічним батьком ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ? Провадження у справі було зупинене на час проведення експекртизи.

26.09.2019р. до суду надійшов висновок експерта № 103-45-2019 від 20.09.2019р., згідно з яким вірогідність підтвердження біологічного батьківства ОСОБА_2 відносно ОСОБА_10 складає величину не менше ніж 99,99%. Провадження у справі відновлене та справа призначена до розгляду.

В судові засідання, призначені на 05.12.2019 та 29.01.2020 року позивач не з`явився, про час та місце судового розгляду повідомлявся належним чином.

Частина 5 ст. 223 ЦПК України зазначає, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (ч.3 ст.13 ЦПК України).

Оскільки позивач повторно не з`явився в судове засідання, з заявою про розгляд справи в його відсутність не звертався, тому позов підлягає залишенню без розгляду відповідно до п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України.

При цьому суд враховує, що відкладення розгляду справи можливе в межах передбаченого законом строку для її розгляду. Перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основних свобод, яка гарантує кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом упродовж розумного строку цивільної справи, в якій вона є стороною. Критеріями оцінювання розумності строку розгляду справи є як складність справи, так і поведінка сторін та органів державної влади (насамперед суду), в тому числі невжиття судом заходів для дисциплінування сторін у справі.

Керуючись ст. 257 ЦПК України,-

у х в а л и в:

Позов залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Черкаського апеляційного суду Черкаської області протягом пятнадцяти днів з дня її складення.

Головуючий:

Дата виготовлення повного тексту ухвали 29.01.2020р.