Ухвала

30 січня 2020 року

м. Київ

справа № 641/4844/18

провадження № 61-1534ск20

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Коротенка Є. В., розглянувши касаційну скаргу Акціонерного товариства «Альфа-Банк» на рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 18 липня 2019 року та постанову Харківського апеляційного суду від 29 жовтня 2019 року у справі за позовом Акціонерного товариства «Укрсоцбанк» до ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Департамент служби у справах дітей Харківської міської ради, про звернення стягнення на предмет іпотеки,

ВСТАНОВИВ:

16 січня 2020 року Акціонерне товариство «Альфа-Банк» (далі - АТ «Альфа-Банк») звернулось до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 18 липня 2019 року та постанову Харківського апеляційного суду від 29 жовтня 2019 року.

У касаційній скарзі заявник просить залучити його до участі у справі як правонаступника ПАТ «Укрсоцбанк».

В обґрунтування заяви вказує, що 10 вересня 2019 року загальними зборами акціонерів АТ «Альфа-Банк» та єдиним акціонером АТ «Укрсоцбанк» затверджено рішення про реорганізацію АТ «Укрсоцбанк» шляхом приєднання до АТ «Альфа-Банк». Заявник зазначає, що рішенням АТ «Укрсоцбанк» № 5/2019 від 15 жовтня 2019 року було затверджено передавальний акт та визначено, що правонаступником всіх прав та обов`язків АТ «Укрсоцбанк» є з 15 жовтня 2019 року АТ «Альфа-Банк», на підтвердження надає відповідні докази.

Відповідно до пунктів 1, 2 частини першої статті 512 ЦК України кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою внаслідок передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги) та внаслідок правонаступництва.

Стаття 55 ЦПК України передбачає, що у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу.

Усі дії, вчинені в цивільному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, яку він замінив.

Згідно з відомостями Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 03 грудня 2019 року проведено запис про державну реєстрацію припинення АТ «Укрсоцбанк», а юридичною особою-правонаступником зареєстровано АТ «Альфа-Банк».

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку пронаявність підстав для задоволення заяви про заміну сторони у справі та залучення до участі у справі АТ «Альфа-Банк» як правонаступника ПАТ «Укрсоцбанк».

Разом із цим, подана АТ «Альфа-Банк» (в якості правонаступника АТ «Укрсоцбанк») касаційна скарга не може бути прийнята судом касаційної інстанції до розгляду та вирішення питання про відкриття провадження, виходячи з наступних підстав.

Відповідно до статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

Встановлено, що повний текст оскарженої постанови Харківського апеляційного суду від 29 жовтня 2019 року складено 30 жовтня 2019 року.

Відповідно до вимог статті 123 ЦПК України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Таким чином, останній день касаційного оскарження зазначеного судового рішення припадав на 29 листопада 2019 року.

Касаційна скарга АТ «Альфа-Банк» подана представником Основіним О. О. через поштове відділення та згідно з відміткою на конверті відправлена до Верховного Суду 16 січня 2019 року, тобто з пропуском строку на касаційне оскарження, передбаченого статтею 390 ЦПК України.

В касаційній скарзі представник заявника просить поновити строк на касаційне оскарження рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 18 липня 2019 року та постанови Харківського апеляційного суду від 29 жовтня 2019 року з посиланням на те, що у вересні 2019 року було розпочато процедуру реорганізації ПАТ «Укрсоцбанк» шляхом приєднання його до АТ «Альфа-Банк», яка була завершена 15 жовтня 2019 року. У зв`язку із цим усі довіреності представників ПАТ «Укрсоцбанк» було відізвано. Крім цього, 09 жовтня 2019 року представник ПАТ «Укрсоцбанк» у м. Харкові був звільнений, а новий співробітник, який прийняв в роботу його справи, був прийнятий на роботу в АТ «Альфа-Банк» 13 грудня 2019 року.

Посилаючись на зазначені обставини, представник заявника просить обчислювати указаний строк з дня надання повноважень новому представнику АТ «Альфа-Банк», а саме - з 17 грудня 2019 року, визнати причини пропуску строку на касаційне оскарження поважними та поновити його.

Згідно з вимогами частини третьої статті 58 ЦПК України юридична особа бере участь у справі через свого керівника або члена виконавчого органу, уповноваженого діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Процесуальна дія щодо оскарження судових рішень вчиняється саме юридичною особою.

Відсутність представників юридичної особи не є перешкодою для звернення до суду із касаційною скаргою, оскільки законом передбачена можливість юридичної особи брати участь у справі через свого керівника або члена виконавчого органу, уповноваженого діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення.

Відповідно до частини другої статті 55 ЦПК України усі дії, вчинені в цивільному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, яку він замінив.

За таких обставин наведені заявником причини не дають достатніх підстав для визнання їх поважними.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

З метою виконання процесуального обов`язку дотримання строку на касаційне оскарження судових рішень, особа, яка має намір подати касаційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії, в тому числі, спрямовані на підготовку касаційної скарги, яка за своїм змістом і формою буде відповідати усім вимогам процесуального закону.

Європейський суд з прав людини зауважив, що норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (Перетяка та Шереметьев проти України, № 17160/06 та N 35548/06, § 34, від 21 грудня 2010 року).

Відповідно до частини третьої статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані неповажними, суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.

З урахуванням наведеного, заявнику необхідно навести інші підстави для поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження з наданням відповідних доказів на їх підтвердження.

Окрім того, у порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги заявником не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку та розмірі.

Підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що розмір судового збору за подання касаційної скарги становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на момент подання позовної заяви) за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою, ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1 762 грн) і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (616 700 грн).

Звертаючись до суду з позовом, позивач просив в рахунок погашення заборгованості за договором кредиту звернути стягнення на предмет іпотеки (квартиру) шляхом проведення прилюдних торгів за початковою ціною, встановленою на рівні, не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна, на підставі оцінки у розмірі 1 027 194 грн.

У зв`язку із цим розмір судового збору за подання касаційної скарги становить 30 815,82 грн (15 407,91 грн (1,5% ціни позову)*200 %).

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову.

Зміст заявленої вимоги про звернення стягнення на майно ґрунтується на наявності грошових вимог позивача до відповідача на підставі окремого договору, наслідком задоволення таких вимог та виконання судового рішення є припинення грошових вимог позивача.

Отже, позовні вимоги про звернення стягнення на заставлене майно мають вартісну оцінку, носять майновий характер і розмір ставок судового збору за їх подання визначається за вимогами статті 4 Закону України «Про судовий збір», виходячи з розміру грошових вимог позивача, на задоволення яких спрямовано позов.

Вказаний висновок міститься у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17.

Крім того, відповідно до пункту 3 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб).

В порушення вказаної норми закону, заявником у касаційній скарзі не зазначено усіх сторін, які беруть участь у даній справі, зокрема, третіх осіб у справі - ОСОБА_3 та Департамент служби у справах дітей Харківської міської ради.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Враховуючи викладене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення зазначених недоліків.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України, статтями 4, 6 Закону України «Про судовий збір»

УХВАЛИВ:

Визнати наведені представником Акціонерного товариства «Альфа-Банк» підстави для поновлення строку на касаційне оскарження неповажними.

Касаційну скаргу Акціонерного товариства «Альфа-Банк» на рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 18 липня 2019 року та постанову Харківського апеляційного суду від 29 жовтня 2019 року у справі залишити без руху.

Надати заявнику для усунення зазначених вище недоліків строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настануть наслідки, передбачені законом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Є. В. Коротенко