Постанова

Іменем України

23 січня 2020 року

м. Київ

справа № 759/308/13-ц

провадження № 61-18094св19

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Червинської М. Є.,

суддів: Бурлакова С. Ю. (суддя-доповідач), Зайцева А. Ю., Коротенка Є. В., Коротуна В. М.,

учасники справи:

скаржник - ОСОБА_1 ,

заінтересовані особи - акціонерне товариство «Універсал Банк», приватний виконавець округу м. Києва Телявський А. М.

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Київського апеляційного суду від 02 вересня 2019 року у складі судді Приходька К. П.,

ВСТАНОВИВ:

1. Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У березні 2019 року ОСОБА_1 подав до суду скаргу на дії та рішення приватного виконавця округу м. Києва Телявського А. М.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 14 травня 2019 року скаргу залишено без задоволення.

Рішення суду мотивовано тим, що строк пред`явлення виконавчого листа до виконання, з урахуванням переривання строку у сукупності мав закінчитися 19 лютого 2019 року, а тому у задоволенні скарги необхідно відмовити.

Короткий зміст рішення суду апеляційної інстанції

Ухвалою Київського апеляційного суду від 02 вересня 2019 року відмовлено у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Святошинського районного суду м. Києва від 14 травня 2019 року у справі за скаргою ОСОБА_1 , стягувач: акціонерне товариство «Універсал Банк» на дії та рішення приватного виконавця округу м. Києва Телявського А. М. про відкриття виконавчого провадження та про арешт майна.

Суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що оскільки вимоги ухвали від 08 липня 2019 року станом на 02 вересня 2019 року залишились невиконаними, а тому у відкритті апеляційного провадження слід відмовити.

Рух справи у суді касаційної інстанції

Ухвалою Верховного Суду від 31 жовтня 2019 року відкрито касаційне провадження у справі № 759/308/13-ц та витребувано її з Святошинського районного суду м. Києва.

Аргументи учасників справи

Короткий зміст касаційної скарги та її узагальнені аргументи

У жовтні 2019 року ОСОБА_1 подав касаційну скаргу до Верховного Суду, у якій, посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просив скасувати оскаржену ухвалу апеляційного суду та справу направити на новий судовий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Доводи особи, яка подала касаційну скаргу

Касаційна скарга мотивована тим, що судом не було здійснено дій для встановлення достовірності доказів, а саме витребування оригіналів розписки у суді першої інстанції, що є достатньою підставою для скасування оскарженої ухвали.

Доводи інших учасників справи

Інші учасники справи не скористались своїм правом на подання до суду своїх заперечень щодо змісту і вимог касаційної скарги, відзиву на касаційну скаргу до касаційного суду не направили.

Фактичні обставини справи, встановлені судом

Суд установив, щоухвалою Київського апеляційного суду від 08 липня 2019 року, апеляційну скаргу залишено без руху, та надано строк для усунення недоліків, а саме: надати докази отримання апелянтом копії оскаржуваної ухвали від 14 травня 2019 року.

22 липня 2019 року на адресу Київського апеляційного суду надійшла заява ОСОБА_1 про усунення недоліків, та як на доказ отримання копії оскаржуваної ухвали від 14 травня 2019 року надано фотокопію розписки про отримання скаржником 04 червня 2019 року повного тексту оскаржуваної ухвали.

2. Мотивувальна частина

Позиція Верховного Суду

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до положень частини другої статі 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Частинами першою, другою статті 400 ЦПК України передбачено, що під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції.

Вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи касаційної скарги, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що касаційна скарга підлягає задоволенню частково з таких підстав.

Мотиви і доводи, з яких виходить Верховний Суд та застосовані норми права

Однією з основних засад судочинства є забезпечення апеляційного та касаційного оскарження рішення суду, крім випадків, установлених законом.

Гарантією права сторони на судовий захист є право оскарження судових рішень (стаття 129 Конституції України). Реалізація цього права здійснюється, зокрема, шляхом оскарження судових рішень у судах апеляційної та касаційної інстанцій.

Згідно зі статтею 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, зокрема, на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Частинами третьою, четвертою статті 357 ЦПК України передбачено, що апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Європейський суд з прав людини вказує, що відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо апеляційне оскарження існує в національному правовому порядку, держава зобов`язана забезпечити особам під час розгляду справи в апеляційних судах, в межах юрисдикції таких судів, додержання основоположних гарантій, передбачених статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, з урахуванням особливостей апеляційного провадження, а також має братись до уваги процесуальна єдність судового провадження в національному правовому порядку та роль в ньому апеляційного суду (VOLOVIK v. UKRAINE, N 15123/03, § 53, ЄСПЛ, від 06 грудня 2007 року).

У статтях 127, 357, 358 ЦПК України не визначено конкретного переліку причин, що відносяться до поважних і можуть бути підставою для поновлення пропущеного процесуального строку. Однак суд апеляційної інстанції, керуючись верховенством права та основними засадами судочинства, повинен надати оцінку наведеним особою, яка подає апеляційну скаргу, обставинам на предмет поважності причин пропуску строку, встановити чи є такий строк значним та чи поновлення такого строку не буде втручанням у принцип юридичної визначеності з врахуванням балансу суспільного та приватного інтересу.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Отже, вирішення питання про поновлення процесуального строку належить до дискреційних повноважень суду, і у кожній конкретній справі суд має ґрунтовно перевіряти чи є обставини, на які посилається заявник такими, що свідчать про наявність поважних причин для поновлення строку.

У справі, яка розглядається, ОСОБА_1 , не погоджуючись із ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 14 травня 2019 року, подав на неї апеляційну скаргу 18 червня 2019 року.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 08 липня 2019 року апеляційну скаргу залишено без руху у зв`язку з тим, що особа, яка подає апеляційну скаргу, просить поновити строк на апеляційне оскарження та указує що, ухвалу від 14 травня 2019 року він отримав 04 червня 2019 року, проте доказів вищезазначеного не надав, та надано строк протягом десяти днів з моменту отримання копії цієї ухвали на усунення недоліків.

22 липня 2019 року до апеляційного суду надійшла заява про усунення недоліків,та як на доказ отримання копії оскаржуваної ухвали від 14 травня 2019 року надано фотокопію розписки про отримання скаржником 04 червня 2019 року повного тексту оскаржуваної ухвали.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 02 вересня 2019 року відмовлено у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Святошинського районного суду м. Києва від 14 травня 2019 року відмовлено, в обґрунтування чого апеляційний суд зазначив, що вищезазначена фотокопія розписки не може свідчити про факт отримання скаржником саме 04 червня 2019 року копії повного тексту оскаржуваної ухвали, оскільки розписка викликає сумнів щодо її походження, так як оригінал відсутній в матеріалах цивільної справи.

Проте, апеляційним судом не було витребувано із районного суду указаних розписок та, відповідно, їх не досліджено. Апеляційним судом не перевірено доводи апеляційної скарги, що 14 травня 2019 року у судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частину, а у матеріалах справи відсутні докази надсилання ОСОБА_1 та його представнику ухвали Святошинського районного суду м. Києва від 14 травня 2019 року.

Отже, вирішення питання про поновлення процесуального строку належить до дискреційних повноважень суду, і у кожній конкретній справі суд має ґрунтовно перевіряти чи є обставини, на які посилається заявник такими, що свідчать про наявність поважних причин для поновлення строку.

У результаті зазначеного право заявника на доступ до правосуддя, проголошене статтею 55 Конституції України та статтею 6 Конвенції, було порушено.

Висновки Верховного Суду за результатами розгляду касаційної скарги

Частиною четвертою статті 411 ЦПК України передбачено, що справа направляється на новий розгляд до суду апеляційної інстанції, якщо порушення норм процесуального права допущені тільки цим судом. У всіх інших випадках справа направляється до суду першої інстанції.

Підставою для скасування судових рішень суду першої та апеляційної інстанцій і направлення справи для продовження розгляду є порушення норм матеріального чи процесуального права, що призвели до постановлення незаконної ухвали суду першої інстанції та (або) постанови суду апеляційної інстанції, що перешкоджають подальшому провадженню у справі (частина шоста статті 411 ЦПК України).

За умови обмеження реалізації права заявника на апеляційне оскарження судового рішення, ухвала апеляційного суду не може вважатись законною і обґрунтованою та підлягає скасуванню, а справа - передачі до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду.

Під час продовження розгляду справи апеляційний суд має врахувати викладене вище, повторно вирішити питання про відкриття апеляційного провадження із викладенням обґрунтованих мотивів відкриття провадження у справі чи відмови у відкритті провадження.

Керуючись статтями 400, 411, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Київського апеляційного суду від 02 вересня 2019 року скасувати, справу направити до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий М. Є. Червинська

Судді С. Ю. Бурлаков

А. Ю. Зайцев

Є. В. Коротенко

В. М. Коротун