Провадження № 2-ві/243/1/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 січня 2020 року м. Слов`янськ

Слов`янський міськрайонний суд Донецької області у складі:

Головуючого судді Старовецького В.І.

за участю секретаря судового засідання Каліух К.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Слов`янського міськрайонного суду Донецької області заяву ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Слов`янського міськрайонного суду Донецької області Проніна С.Г. від 09 вересня 2019 року та заяву представника ОСОБА_1 - адвоката Прокопчука Олега Михайловича про відвід головуючого судді Слов`янського міськрайонного суду Донецької області Проніна С.Г. від 21 жовтня 2019 року від розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Святогірської міської ради, треті особи: Публічне акціонерне товариство «Кредитпромбанк», Приватне акціонерне товариство «Вестастрой», Приватне акціонерне товариство «Промстроймонтаж», про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю подружжя та поділ спільного майна, визнання протиправним та скасування рішення виконавчого комітету Святогірської міської ради, про право власності на житловий будинок, та свідоцтва про право власності, за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання майна особистою приватною власністю чоловіка, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні судді Слов`янського міськрайонного суду Донецької області Проніна С.Г. перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Святогірської міської ради, треті особи: Публічне акціонерне товариство «Кредитпромбанк», Приватне акціонерне товариство «Вестастрой», Приватне акціонерне товариство «Промстроймонтаж», про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю подружжя та поділ спільного майна, визнання протиправним та скасування рішення виконавчого комітету Святогірської міської ради, про право власності на житловий будинок, та свідоцтва про право власності, за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання майна особистою приватною власністю чоловіка.

09.09.2019 року від ОСОБА_1 надійшла до суду заява про відвід головуючого судді Проніна С.Г. від розгляду вищевказаної справи, яка обґрунтована тим, що вона не довіряє судді, оскільки в неї є сумніви щодо його неупередженості та об`єктивності, які викликані тим, що суддя Пронін С.Г. розглядаючи тривалий час в

підготовчому засіданні дану справу неодноразово допускав порушення процесу та висловлювання, які порочать звання судді та підривають авторитет правосуддя, зокрема в питаннях моралі, чесності, непідкупності, дотримання інших норм суддівської етики та стандартів поведінки, які забезпечують суспільну довіру до суду. Своїми діями та бездіяльністю суддя Пронін С.Г. порушив присягу судді, та вимоги п. 7 ст. 56 ЗУ «Про судоустрій і статус судців».

Так, 25.03.2019 року ОСОБА_1 заявлено відвід судді Проніну С.Г., який вмотивований тим, що останній в підготовчому засіданні під час обговорення питання призначення оціночно-будівельної та будівельно-технічної експертизи за клопотанням позивача, яке подане ще в лютому 2018 року, висловив думку/прийшов до висновку про недоцільність (передчасність) призначення експертизи до з`ясування суддею/судом питання чи є спірний об`єкт нерухомості спільним майном подружжя.

Разом з тим, враховуючи предмет спору за позовом ОСОБА_1 її представник Прокопчук О.М. в цьому ж судовому засіданні заперечив зазначену позицію судді Проніна С.Г., оскільки вирішення судом питання про наявність у домоволодіння статусу спільного сумісного майна подружжя передбачає вирішення справи по суті з виходом судді в нарадчу кімнату, що без проведення експертизи не забезпечує законність та справедливий розгляд справи. Зазначена позиція судді щодо експертизи є по суті порушенням основних засад цивільного судочинства, таких як верховенство права, справедливий та неупереджений розгляд справи.

Посилаючись на п.п. 3, 5 ч. 1 ст. 36 ЦПК України, просить відвести суддю Проніна С.Г. від розгляду справи № 243/10200/17 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Святогірської міської ради, треті особи: Публічне акціонерне товариство «Кредитпромбанк», Приватне акціонерне товариство «Вестастрой», Приватне акціонерне товариство «Промстроймонтаж», про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю подружжя та поділ спільного майна, визнання протиправним та скасування рішення виконавчого комітету Святогірської міської ради, про право власності на житловий будинок, та свідоцтва про право власності, за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання майна особистою приватною власністю чоловіка.

Крім того, 21.10.2019 року від представника ОСОБА_1 - адвоката Прокопчука О.М. надійшла до суду аналогічна заява про відвід головуючого судді Проніна С.Г. від розгляду вищевказаної справи, яка обґрунтована тими самими мотивами та доводами, викладеними у заяві ОСОБА_1 від 09.09.2019 року, який за тих самих підстав просив відвести суддю Проніна С.Г. від розгляду вказаної вище справи.

Відповідно до ч. 8 ст. 40 ЦПК України розгляд заяви про відвід здійснювався без повідомлення учасників справи.

При вивчені матеріалів справи та перевірці доводів, викладених в заявах про відвід судді, підстав для задоволення заяв не встановлено, з огляду на наступне.

Відповідно до ч.2, 3 та 8 ст. 40 ЦПК України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У такому випадку вирішення питання про відвід судді здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи.

Згідно ст. 36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих

осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Відповідно до ч. 3 ст. 39 ЦПК України, відвід має бути вмотивованим.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, ратифікованою Верховною Радою України Законом від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР, закріплені основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її цивільного позову в національному суді, серед яких розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Європейський суд з прав людини в рішенні по справі «Білуха проти України» від 9 листопада 2006 року зазначив, що «особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного».

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Бочан проти України» від 3 травня 2007 року зазначено, що «безсторонність», в сенсі пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності суддів.

Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Хаушильд проти Данії» зазначається, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

Стосовно об`єктивної складової неупередженості суддів, то у справі «Фей проти Австрії» суд вказав, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості. Мова йде про ту довіру, яку суди у демократичному суспільстві повинні апріорно викликати в учасників цивільного процесу.

Отже, при вирішенні питання про відвід судді (складу суду) необхідно перевірити додержання як об`єктивного, так і суб`єктивного критеріїв безсторонності суду, а саме формування суду (колегії суддів) для розгляду конкретної справи (об`єктивний критерій) у встановлений законом спосіб, та надати оцінку доводам заявника на предмет недодержання вимог щодо особистої безсторонності суду (суб`єктивний критерій).

Слід зазначити, що у відповідності до положень п. 2.5 Бангалорських принципів поведінки суддів, суддя підлягає відводу від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього є неможливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Отже, аналізуючи вищевикладене, суд приходить до переконання про відсутність

підстав для задоволення заяв позивача та її представника про відвід судді Проніна С.Г. від розгляду цивільної справи № 243/10200/17.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання, не може бути підставою для відводу (ч.4 ст. 36 ЦПК України).

Таким чином, суд дійшов висновку про те, що заяви про відвід судді є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 36, 37, 40, 258, 261 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Слов`янського міськрайонного суду Донецької області Проніна С.Г. від 09 вересня 2019 року та заяви представника ОСОБА_1 - адвоката Прокопчука Олега Михайловича про відвід головуючого судді Слов`янського міськрайонного суду Донецької області Проніна С.Г. від 21 жовтня 2019 року від розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Святогірської міської ради, треті особи: Публічне акціонерне товариство «Кредитпромбанк», Приватне акціонерне товариство «Вестастрой», Приватне акціонерне товариство «Промстроймонтаж», про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю подружжя та поділ спільного майна, визнання протиправним та скасування рішення виконавчого комітету Святогірської міської ради, про право власності на житловий будинок, та свідоцтва про право власності, за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання майна особистою приватною власністю чоловіка - відмовити.

Ухвала набирає законної сили після підписання її суддею та оскарженню не підлягає, але заперечення на ухвалу можливо включити до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя

Слов`янського міськрайонного суду В.І. Старовецький