Справа №:755/3437/20
Провадження №: 2/755/2441/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"14" квітня 2020 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі головуючої судді Марфіної Н.В., розглянувши в приміщенні суду в м. Києві у порядку спрощеного позовного провадження, без виклику сторін, клопотання представника відповідача про розгляд справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки за прострочення сплати аліментів на малолітню дитину, з повідомленням сторін, -

у с т а н о в и в:

02.03.2020 року до Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки за прострочення сплати аліментів на малолітню дитину.

Ухвалою суду від 05.03.2020 року відкрито провадження у справі, призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, без виклику сторін, роз`яснено учасникам справи порядок подання заяв по суті справи та наслідки х неподання.

Ухвалою суду від 14.04.2020 року залишено без задоволення заяву представника відповідача із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Ухвалою суду від 14.04.2020 року задоволено клопотання представника відповідача про витребування доказів.

Ухвалою суду від 14.04.2020 року відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідача про залучення до участі у справі третіх осіб.

Як вбачається з матеріалів справи, 06.04.2020 року до суду надійшло клопотання представника відповідача про розгляд справи з повідомленням сторін, у якому представник просить постановити ухвалу про розгляд справи з повідомленням сторін. Вимоги клопотання мотивовано тим, що справа потребує детального розгляду спору по суті та з`ясування всіх обставин, а саме: з`ясування наявності вини відповідача щодо виникнення заборгованості згідно ст. 196 СК України, на яку посилається позивач; з`ясування правових підстав для звернення позивача з вказаним позовом, зважаючи на недобросовісну процесуальну поведінку та зловживання процесуальними правами; вирішення питання про застосування до позивача заходів процесуального примусу; вирішення питання про залучення третіх осіб; витребування матеріалів виконавчого провадження; заслуховування пояснень сторін по справі та з`ясування дійсних намірів у справі. На думку представника, вказані питання неможливо вирішити без повідомлення сторін. Також в обґрунтування свого клопотання представник посилається на положення ч.ч. 5, 8 ст. 279 ЦПК України.

Суд, вивчивши заявлене клопотання, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку про те, що клопотання представника відповідача про розгляд справи із повідомленням сторін не підлягає до задоволення, з огляду на наступне.

Відповідно до положень ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Поряд із цим, згідно вимог ч. 6 ст. 279 ЦПК України, суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов: 1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

За змістом ч. 9 ст. 19 ЦПК України, для цілей цього Кодексу розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб вираховується станом на 1 січня календарного року, в якому подається відповідна заява або скарга, вчиняється процесуальна дія чи ухвалюється судове рішення.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01.01.2020 року визначений у розмірі 2102,00 грн.

Таким чином, сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить - 210200,00 грн.

При цьому, позивачем заявлено до стягнення у вигляді неустойки за прострочення сплати аліментів грошову суму у розмірі 14770,00 грн., що є меншим від ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Також суд приходить до висновку, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи, оскільки учасники справи не позбавлені можливості викласти свої доводи, аргументи, міркування, заперечення у письмових заявах по суті справи та з процесуальних питань, не позбавлені можливості надавати суду свої докази на спростування вимог позивача або заперечень відповідача у строки визначені судом або законом, та в повній мірі користуються правами, передбаченими ЦПК України.

Крім того, ураховуючи посилання представника відповідача слід зазначити, що будь-яка судова справа потребує детального розгляду і в даному випадку такий детальний розгляд цілком можливий в межах розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Клопотання сторони відповідача про залучення до участі у справі третіх осіб та витребування доказів вирішені, а інші питання порушені стороною відповідача не можуть бути безумовною підставою для розгляду справи з викликом сторін, оскільки з`ясування таких обставин справи можливе шляхом викладення відповідних аргументів письмово у заявах сторін по суті справи чи з процесуальних питань.

Враховуючи викладене, та з огляду на те, що клопотання представника відповідача є немотивованим в частині того, які процесуальні дії у даній справі суд не зможе вчинити без проведення судового засіданні із викликом учасників справи, суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для задоволення клопотання сторони відповідача про розгляд справи з повідомленням сторін.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 19, 279, 353-355 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

У задоволенні клопотання представника відповідача про розгляд справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки за прострочення сплати аліментів на малолітню дитину, з повідомленням сторін - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя -