14 грудня 2020 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:
судді Саламон О.Б.
з участю секретаря судового засідання Крутікової - Вільховченко І.І. розглянувши в судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про усунення перешкод в користуванні житловим приміщенням, вселення, -
До суду звернулася позивач ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та інтересах неповнолітнього ОСОБА_5 з позовом до відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про усунення перешкод в користуванні житловим приміщенням, вселення.
Свої вимоги мотивувала тим, що кімната № НОМЕР_1 у квартирі АДРЕСА_1 була надана 09.07.1992 їй, позивачу, сину та колишньому чоловіку ОСОБА_6 в користування на підставі розпорядження керуючого трестом «Київспецстрой» від 26.05.1992, при цьому 09.12.2003 ОСОБА_6 отримав ордер на вказане жиле приміщення. На даниц час відповідно до свідоцтва про право власності від 14.01.2020 власниками вказаної кімнати є вона та її неповнолітній син ОСОБА_7 у рівних частках. На даний час у даній кімнаті не проживають та позбавлені можливості нею користуватися, оскільки відповідачі, які є власниками сусідньої кімнати № НОМЕР_2 , змінили замки у вхідних дверях квартири, позбавляючи її та сина користуватися своєю власністю. Зверталася з відповідною заявою до поліції, однак відповідного реагування не було.
Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 17 серпня 2020 року позов залишено без руху, надано строк на усунення недоліків.
Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 11 вересня 2020 року прийнято справу до провадження, постановлено здійснювати розгляд справи в порядку загального позовного провадження.
Відповідачі не скористалися правом подання відзиву.
Приймаючи до уваги викладене, визнавши матеріали справи достатніми для вирішення справи, а неявку учасників справи такою, що не перешкоджає розгляду заяви, суд розглядає заяву без участі сторін по справі.
Враховуючи, що сторони по справі в судове засідання не з"явились,відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Оскільки відповідачі не з`явилися в судове засідання, про розгляд справи повідомлялися належним чином, не подали до суду відзив, а також те, що від позивача не надійшло заперечень щодо розгляду справи в порядку заочного провадження, суд вважає можливим розглянути спір відповідно до ст.ст. 280-282 ЦПК України та на підставі матеріалів справи постановити заочне рішення.
Дослідивши матеріали справи та обставини справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про задоволення позову з наступних підстав.
В судовому засіданні встановлено.
У відповідності до Розпорядження, виданого на підставі рішення керівництва (адміністрації) треста «Київспецстрой» від 26 травня 1992 року, виданого ОСОБА_8 на право зайняття з сім`єю 2 - х осіб ( ОСОБА_8 та дружині ОСОБА_9 ) житлового приміщення в гуртожитку № НОМЕР_3 для сімейних жителів кімната АДРЕСА_2 (а.с.5)
09 грудня 2003 року Деснянською районною в м. Києві державною адміністрацією на підставі Розпорядження Деснянської районної державної адміністрації від 09 жовтня 2002 року № 1090 видано ОСОБА_6 . Ордер на сім`ю з 3 - х осіб ( ОСОБА_8 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 ) на право зайняття жилого приміщення, яке складається з 1 - ї кімнати будинку блочного типу за адресою : АДРЕСА_3 . (а.с.6)
Відділом приватизації державного житлового фонду Управління житлово-комунального господарства Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації згідно з розпорядженням (наказом) № 3 видано 14 січня 2020 року Свідоцтво про право власності на комунальну квартиру, яка знаходиться: АДРЕСА_4 на ОСОБА_1 на ОСОБА_7 в рівних долях. Квартира приватизована згідно з Законом України «Про приватизацію державного житлового фонду», загальна площа квартири становить 28,49 кв.м. (а.с.7)
Тобто, на даний час відповідно до свідоцтва про право власності власниками вказаної кімнати є позивач та її неповнолітній син ОСОБА_7 у рівних частках.
Згідно з Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, загальна площа 4 - х кімнатної квартири АДРЕСА_1 - 95,5 кв.м, житлова - 64,7 кв.м; форма власності - приватна, вид спільної власності - спільна часткова, розмір часток 30/200, власники - ОСОБА_7 та ОСОБА_1 . Загальна площа 30/100 частин квартири становить 28,49 кв.м, кім. НОМЕР_1 (а.с.9-10)
Київським міським Бюро технічної інвентаризації було видано технічний паспорт на кв. АДРЕСА_1 (а.с.11)
У відповідності до Довідок про реєстрацію місця проживання за відомостями відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Деснянської РДА, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 зареєстровані за адресою: АДРЕСА_5 .
Незважаючи на права володіння та користування спірною квартирою і у позивачів, відповідачі чинять перешкоди позивачу у користуванні належній їй кімнати в цій квартирі, перешкоджаючи вселенню до житлового приміщення.
Дані обставини підтверджуються зверненням позивача до Національної поліції України (а.с.15-16)
Згідно із ч. 1 ст. 316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.
Частинами 1, 2 ст. 317 ЦК України встановлено, що власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна.
Відповідно до ч.ч.1 та 2 ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.
Ч. 1 ст. 321 ЦК України передбачено, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
Відповідно до ч. 2 ст. 386 ЦК України власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню.
Згідно зі ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.
Конституцією (ст. 41) та ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав основоположних свобод, до якої Україна приєдналася 17.07.1997 року відповідно до Закону N 475/97-ВР від 17.07.1997 "Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів N 2. 4. 7 та 1 1 до Конвенції", закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном, на власний розсуд учиняти щодо свого майна будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.
З наданих суду доказів вбачається, що відповідачі чинять позивачу перешкоди у доступі до належної частини квартири та у користуванні нею, чим порушують охоронювані законом права.
Отже, позивач, як власник частини квартири має право вимагати від відповідачів усунути перешкоди у вільному володінні, користуванні та розпорядженні своїм майном.
Враховуючи вищевикладене, позов підлягає задоволенню.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Керуючись ст.ст. 12, 81, 137, 141, 258, 263-265, 280-283, 354, 355ЦПКУкраїни, ст.ст. 317, 319, 321, 386, 391 ЦК України, суд, -
Позовну заяву ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та інтересах неповнолітнього ОСОБА_7 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про усунення перешкод в користуванні житловим приміщенням, вселення - задовольнити.
Усунути ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та інтересах неповнолітнього ОСОБА_7 , перешкоди у користуванні кім. АДРЕСА_6 шляхом вселення, зобов`язавши ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 надати ОСОБА_1 та ОСОБА_7 доступ до вказаної квартири.
Вселити ОСОБА_1 та неповнолітнього ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до кв. АДРЕСА_7 .
Зобов`язати ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 не чинити перешкод ОСОБА_1 та ОСОБА_7 у користуванні кім. АДРЕСА_6 .
Стягнути з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 понесені витрати по сплаті судового збору з кожного в рівних частках по 280,27 грн.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня отримання його копії. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку. Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку.
Рішення може бути оскаржено протягом 30 днів з дня його проголошення/складання повного тексту шляхом подання безпосередньо до Київського апеляційного суду апеляційної скарги.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не подано.

До початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Деснянський районний суд міста Києва.

Позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_4 , адреса листування: АДРЕСА_8

Відповідач - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , адреса листування: АДРЕСА_5

Відповідач - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , адреса листування: АДРЕСА_5

Відповідач - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , адреса листування: АДРЕСА_5

Повний текст рішення складено 14.12.2020.

Суддя Деснянського районного суду м. Києва О.Б. Саламон