Яготинський районний суд Київської області
Справа № 382/1101/20
Провадження № 2-о/382/56/20
РІШЕННЯ

Іменем України

21 грудня 2020 року Яготинський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Кисіль О.А.

при секретарі Твердохліб Г.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Яготин справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: ОСОБА_2 про встановлення факту родинних відносин,

ВСТАНОВИВ:

Заявниця звернулася до Яготинського районного суду Київської області з заявою, заінтересована особа: ОСОБА_2 про встановлення факту родинних відносин, в котрій зазначено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер рідний дядько заявниці - ОСОБА_3 . Після його смерті відкрилася спадщина у вигляді нерухомого майна, зокрема земельної ділянки площею 2,77 га, наданої для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За час життя, спадкодавець не склав заповіт як розпорядження своїм майном та іншими майновими правами на випадок своєї смерті, а тому спадкування його всіх прав та обов`язків здійснюється за законом спадкоємцями в порядку черговості. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування отримують спадкоємці за законом в порядку черговості, визначеною у статтях 1261-1265 Цивільного Кодексу України (ч.ч. 1, 2 ст. 1223 Цивільного кодексу України). Відповідно до ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово та кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 ЦК України. В передбачений ст. 1270 ЦК України термін спадщину заявниця прийняла, звернувшись із заявою про прийняття спадщини до державного нотаріуса Яготинської районної державної нотаріальної контори Київської області. Інший спадкоємець за законом - ОСОБА_2 подав до вищевказаного нотаріуса заяву про відмову від прийняття спадщини. Заявник - ОСОБА_1 не може отримати свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно, оскільки нотаріус не має можливості перевірити родинні відносини між матір`ю заявниці та спадкодавцем, з причини того, що свідоцтво про народження останнього втрачено за його житя. Спадкодавець - ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , був рідним братом матері заявниці - ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , дошлюбне прізвище « ОСОБА_4 ». Враховуючи викладене, просила встановити факт родинних відносин. Встановлення даного факту необхідно заявнику для отримання свідоцтв про право на спадщину за законом.

В судове засідання заявниця та її представник не з`явилися, про день та час розгляду справи повідомлені належним чином, представник заявниці звернувся до суду з заявою, в котрій просив розглянути справу у його відсутність, заявлені вимоги підтримав.

Заінтересова особа ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, звернулася до суду з заявою про розгляд справи у його відсутність, щодо задоволення судом вимог заявниці не заперечує.

Перевіривши матеріали справи, дослідивши докази, суд вважає, що заява підлягає до задоволення.

Приписами п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожен при вирішенні питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на справедливий і відкритий розгляд упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Так, Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 та статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його прав і обов`язків цивільного характеру (рішення від 21 лютого 1975 року у справі «Голден проти Сполученого королівства» № 4451/70).

В силу ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна людина, права і свободи якої, викладені у цій Конвенції, порушуються, має ефективний засіб захисту у відповідному національному органі.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Бочаров проти України» (рішення від 17 червня 2011 року, заява № 21037/05), суд при оцінці доказів керується критерієм доведення «поза розумним сумнівом». Проте таке доведення може випливати зі співіснування достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою висновків або подібних не спростованих презумпцій щодо фактів.

Згідно із ст. 76 ЦПК України, доказами є будь які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами, висновками експертів, показаннями свідків.

З письмових пояснень свідка ОСОБА_6 , підпис котрої засвідчений секретарем Супоївської сільської ради Яготинського району Київської області, вбачається, що будучи обізнаною про відповідальність за відмову від дачі показань і за дачу завідомо неправдивих свідчень, та як особа, що тривалий час проживає на території Супоївської сільської ради та особисто була знайома і підтримувала дружні стосунки з ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , стверджує, що дійсно, останній був рідним братом ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , дошлюбне прізвище « ОСОБА_4 », так як у них були спільні батьки. Також свідку відомо, що рідна племінниця ОСОБА_1 займалася похованням рідного дядька.

З письмових пояснень свідка ОСОБА_7 , підпис котрої засвідчений секретарем Супоївської сільської ради Яготинського району Київської області, вбачається, що дані пояснення аналогічні поясненням ОСОБА_6 ..

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

З копії паспорта (а.с. 4-5, 29-30) вбачається, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , уродженка м. Київ, зареєстрована в АДРЕСА_1 .

З копії Свідоцтва про народження (а.с. 6, 31) вбачається, що ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , уродженка м. Київ, має батьків ОСОБА_9 та ОСОБА_4 .

З копії Свідоцтва про укладення шлюбу (а.с. 6, 31 зворотній бік) вбачається, що ОСОБА_10 та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , 06.07.1985 року уклали шлюб, прізвище дружини після укладення шлюбу « ОСОБА_11 ».

З копії паспорта (а.с. 7, 32) вбачається, що ОСОБА_2 народився ІНФОРМАЦІЯ_7 в м. Київ.

З копії Свідоцтва про народження (а.с. 8) вбачається, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , уродженець м. Київ, має батьків ОСОБА_9 та ОСОБА_4 .

З копії Свідоцтва про смерть (а.с. 9, 32 зворотній бік) вбачається, що ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_4 в м. Київ.

З копії Свідоцтва про одруження (а.с. 10) вбачається, що ОСОБА_9 , 1942 року народження, та ОСОБА_4 , 1942 року народження, уклали шлюб 01.01.1967 року, прізвище дружини після укладення шлюбу « ОСОБА_4 ».

З копії Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження відповідно до статей 126, 133, 135 Сімейного кодексу України (а.с. 11) вбачається, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , має батьків ОСОБА_3 та ОСОБА_15 .

З копії Свідоцтва про смерть (а.с. 12, 28) вбачається, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_10 , помер ІНФОРМАЦІЯ_3 в с. супоївка Яготинського району Київської області.

З копії Державного акту на право приватної власності на землю (а.с. 13) вбачається, що ОСОБА_3 , мешканець АДРЕСА_2 на підставі розпорядження Яготинської районної державної адміністрації від 27.11.2002 року № 456 володів земельною ділянкою площею 2,77 гектарів, яка розташована на території Супоївської сільської ради; землю передано для ведення товарного сільськогосподарського виробництва

З довідки № 304 від 27.08.2020 року (а.с. 14) вбачається, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , яка зареєстрована в АДРЕСА_1 , фактично проживає в АДРЕСА_2 .

З копії довідки № 85 від 25.02.2020 року (а.с. 15) вбачається, що ОСОБА_1 поховала за власні кошти ОСОБА_3 , 1944 року народження, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

З листа (а.с.16) вбачається, що заявниця не має змоги отримати свідоцтво про право на спадщину, в зв`язку з невстановленням родинних відносин.

З копії спадкової справи № 105/2020 (а.с. 25-34) вбачається, що ОСОБА_1 подала заяву щодо прийняття спадщини за законом після смерті її дядька ОСОБА_16 . ОСОБА_2 відовився від прийняття спадщини після смерті його дядька ОСОБА_3 . Після смерті ОСОБА_16 ІНФОРМАЦІЯ_11 відкрито спадкову справу № 105/2020. ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , уродженець м. Київ, має батьків ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_12 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_9 .

Оцінюючи досліджені докази в сукупності, суд вважає, що є всі підстави вважати, що ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , є рідною сестрою ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Керуючись ст.ст. 258-259, 265, 268, 354, 293-294 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: ОСОБА_2 про встановлення факту родинних відносин, задовольнити.

Встановити, що ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , є рідною сестрою ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду Київської області шляхом подачі через Яготинський районний суд апеляційної скарги протягом 30 днів з дня проголошення повного рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, після проголошення повного рішення 21 грудня 2020 року, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Кисіль О.А.