Справа № 417/11/20
Провадження № 2/417/106/20
У х в а л а

іменем україни

"29" січня 2020 р. с. Марківка Луганської області

Суддя Марківського районного суду Луганської області Рукас О.В., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 в інтересах неповнолітніх дітей: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа: Служба у справах дітей Марківської районної державної адміністрації про позбавлення батьківських прав,

В С Т А Н О В И В:

02.01.2020 року позивач в інтересах неповнолітніх дітей: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_4 , третя особа Служба у справах дітей Марківської районної державної адміністрації про позбавлення батьківських прав.

Ухвалою Марківського районного суду Луганської області від 09.01.2020 року зазначену заяву було залишено без руху та заявнику було запропоновано протягом семи днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху усунути зазначені недоліки, оскільки заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст.175,177 ЦПК України, роз`яснені наслідки.

Відповідно до положень ч.1 ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до положень ч.3 ст. 136 ЦПК України з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Позивачем не надано документів про підтвердження її майнового стану на день звернення з позовом до суду.

В пункті 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року № 10 роз`яснено, що відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 136 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Враховуючи, що позивач не звільнена від сплати судових витрат, в зазначеній цивільні справі не може бути відкрите провадження, оскільки позивачем не було сплачено судовий збір за звернення до суду з позовною заявою, як того вимагає ст.175 ЦПК України, тому зазначену позовну заяву необхідно залишити без руху, що узгоджується з п. 3 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17.10.2014 року.

Відповідно до ч. 2 ст.133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ч.4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно положень ст.3 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фінансовому розмірі.

Ставка судового збору із позовних заяв майнового характеру, яка подана фізичною особою, складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» від 14.11.2019 року № №294-IX розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01.01.2020 року становить 2102 грн.

Так, в даному випадку позовна заява немайнового характеру становить 840,80 грн. яку необхідно сплатити позивачу.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» суд може розстрочити сплату судового збору за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Відповідно до вище викладеного та враховуючи те, що позивачем не було сплачено судовий збір та клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору відповідачем не заявлено, суд вважає за необхідне роз`яснити позивачу про право на звернення до суду з відповідним клопотанням стосовно відстрочення або розстрочення сплати судового збору.

Згідно п.2 ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності, номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Як вбачається з позовної заяви позивач не зазначила реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) позивача та відповідача, відомі номери офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти сторін.

Відповідно до п. 8 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Відповідно до ч.2 ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Позивачем не завірені належним чином копії:

-свідоцтва про народження ОСОБА_3 ;

-свідоцтва про народження ОСОБА_2 ;

-довідка про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи ОСОБА_1 .

Згідно п. 6 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору.

Згідно п.9 ч.3 ст. 175 ЦПК України попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Згідно п.10 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Як вбачається із позову позивач не зазначив:

-відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору;

-попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

- підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Згідно зворотного поштового повідомлення позивач отримала зазначену ухвалу 18.01.2020 року, але до теперішнього часу не усунуто недоліки у встановлений строк, не направлено клопотання про продовження строку для усунення недоліків.

Відповідно до ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовна заява подана без додержання вимог, викладених у ст.175, 177 ЦПК чи не сплачений судовий збір, постановляє ухвалу про залишення позову без руху, про що повідомляє позивача і надає термін для виправлення недоліків. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені ст.ст.175,177 ЦПК України, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Таким чином, до теперішнього часу вказані судом недоліки позивачем не усунуті, ухвала Марківського районного суду від 09.01.2020 року не виконана; позивач не вжив будь-яких заходів для виконання належним чином ухвали суду про залишення заяви без руху, строк наданий судом для їх усунення сплив, від позивача не надійшло клопотання про його продовження, тому позов необхідно визнати не поданим та повернути позивачу.

Керуючись ст.ст.175,177, 185 ЦПК суд,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 в інтересах неповнолітніх дітей: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа: Служба у справах дітей Марківської районної державної адміністрації про позбавлення батьківських прав - вважати неподаною і повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позову не перешкоджає повторному зверненню із позовом до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Ухвала суду може бути оскаржена до Луганського апеляційного суду шляхом подання через Марківський районний суд Луганської області апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя: О.В.Рукас