Справа № 493/538/20
Номер провадження 2/493/336/20
У Х В А Л А

21 грудня 2020 року м. Балта Одеської області

Балтський районний суд Одеської області у складі:

головуючого судді Тітової Т.П.

за участю секретаря Сирота О.В.

відповідача ОСОБА_1

представника третьої особи Галайко О.Ф.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Балта клопотання позивача ОСОБА_2 про визнання дій ОСОБА_1 зловживанням процесуальними правами та застосування до відповідача заходів, визначених цим Кодексом,

ВСТАНОВИВ:

03.06.2020 року ОСОБА_2 звернулася до суду з зустрічним позов до ОСОБА_1 , за участю третьої особи: органу опіки та піклування Балтської районної державної адміністрації Одеської області про встановлення порядку участі батька у вихованні та спілкуванні з дитиною.

21.12.2020 року ОСОБА_2 звернулася з клопотанням та просила визнати дії ОСОБА_1 щодо подання його позову зловживанням процесуальними правами, посилаючись на те, що відповідач звернувся до суду із завідомо безпідставною позовною заявою, від якої відмовився без пояснень причин «зміни обставин». Тобто ОСОБА_1 звернувся із позовом, розгляд якого всіляко затягував, а предмет спору його не цікавив та своєю відмовою визнав, що ніяких перешкод йому не чинилося і усувати наразі нічого.

Позивач та її представник в судове засідання не з`явилися, але надали клопотання про проведення судового засідання без її участі та участі представника.

Відповідач заперечував проти заявленого клопотання, вказуючи на те, що ніякого зловживання правами з його сторони не було.

Представник третьої особи в судовому засіданні клопотання підтримала та пояснила, що наявний факт зловживання відповідачем його правами, оскільки первинний позов затягувався ОСОБА_1 , а в подальшому був залишений без розгляду на підставі його заяви. Отже вважає, що немає підстав не розглядати зустрічний позов ОСОБА_2 .

Заслухавши учасників справи, перевіривши матеріали справи та надані докази, суд прийшов до наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 44 ЦПК України залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема:

1) подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення;

2) подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями;

3) подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер;

4) необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою;

5) укладення мирової угоди, спрямованої на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 44 ЦПК України суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Ст. 44 ч. 3 ЦПК України передбачено, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Нормою ст. 4 ЦПК України визначено, що особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Системний аналіз норм, визначених у ст. 44 ЦПК України, дозволяє зробити висновок, що в цивільному процесі зловживаннями процесуальними правами є дії безпосередньо здійснені (або не здійснені) у рамках розгляду справи та пов`язані із поданням скарги, заяви чи клопотання, або направлені на затягування і перешкоджання судового процесу та не стосуються дій учасників процесу поза межами даного процесу, навіть якщо припустити наявність опосередкованого причинного зв`язку між діями та судовою справою.

Процесуальними діями суду у випадку встановлення зловживання процесуальними правами учасниками процесу визначено законодавцем відмова у прийнятті відповідних заяв, клопотань та скарг, та здійснення процесуального примусу.

Верховний Суд, визнаючи певні дії учасників процесу зловживанням процесуальними правами, часто зазначає, що ознакою зловживання процесуальними правами є не просто конкретні дії, а дії, спрямовані на введення суду в оману, затягування розгляду справи, створення перешкод опоненту.

Заявляючи клопотання про визнання ОСОБА_1 таким, що зловживає своїми процесуальними правами, позивач посилається на те, що таким зловживанням з його боку є подача завідомо безпідставного позову, від якого він відмовився, розгляд якого всіляко затягувався. Однак, суд зазначає, що затягування розгляду справи відбулося із вини обох сторін, тому говорити, що вина тільки ОСОБА_1 в затягуванні розгляду справи є безпідставним. Також суд наголошує на тому, що якщо подання позову визнається зловживанням процесуальними правами, то суд має право залишити без розгляду такий позов, а позов ОСОБА_1 ще 16.10.2020 року залишений без розгляду і наразі судом взагалі не розглядається. Дана ухвала набрала чинності та не була оскаржена.

Таким чином суд відмовляє в задоволенні клопотання позивача за безпідставністю обставин, на які вона посилається.

Крім того, судом було поставлено питання про надання висновку органом опіки та піклування Балтської районної державної адміністрації по вирішенню даного спору.

Представник третьої особи пояснила, що даний висновок буде наданий органом опіки та піклування Балтської РДА на ухвалу суду.

Отже враховуючи, що вказаний висновок органом опіки та піклування повинен бути наданий суду на підставі відомостей існуючих на час розгляду справи судом та на підставі документів, які стосуються розв`язання спору між батьками щодо встановлення порядку участі батька у вихованні та спілкуванні з дитиною.

Таким чином, є необхідність зобов`язати орган опіки та піклування Балтської районної державної адміністрації надати висновок до суду.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 44, 84, 260, 261 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_2 про визнання дій ОСОБА_1 зловживанням процесуальними правами та застосування до відповідача заходів, визначених цим Кодексом - залишити без задоволення.

Зобов`язати орган опіки та піклування Балтської районної державної адміністрації надати на адресу суду висновок стосовно вирішення спору між сторонами про встановлення порядку участі батька у вихованні та спілкуванні з дитиною за зустрічним позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , за участю третьої особи: органу опіки та піклування Балтської районної державної адміністрації Одеської області про встановлення порядку участі батька у вихованні та спілкуванні з дитиною.

Ухвалу для виконання вручити представнику третьої особи органу опіки та піклування Балтської районної державної адміністрації.

Ухвала остаточна і оскарженню не підлягає.

СУДДЯ