Постанова

Іменем України

02 грудня 2020 року

м. Київ

справа № 756/7260/19

провадження № 61-10053св20

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Синельникова Є. В.,

суддів: Білоконь О. В., Осіяна О. М., Сакари Н. Ю. (суддя-доповідач), Шиповича В. В.,

учасники справи:

позивач - обслуговуючий кооператив «Фенікс Оболонь»,

відповідачі: товариство з обмеженою відповідальністю «Оболонь-Сервіс», ОСОБА_1 , комунальне підприємство «Путрівське»,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на постанову Київського апеляційного суду від 27 травня 2020 року у складі колегії суддів: Фінагеєва В. О., Кашперської Т. Ц., Яворського М. А.,

ВСТАНОВИВ:

1. Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У червні 2019 року обслуговуючий кооператив «Фенікс Оболонь» (далі - ОК «Фенікс Оболонь») звернулось до суду із позовом до товариства з обмеженою відповідальністю «Оболонь-Сервіс» (далі - ТОВ «Оболонь-Сервіс»), ОСОБА_1 , комунального підприємства «Путрівське» (далі - КП «Путрівське») про скасування рішення про державну реєстрацію прав та обтяжень на нерухоме майно, скасування запису про державну реєстрацію права власності, витребування майна з чужого незаконного володіння.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 04 квітня 2019 року власниками боксів підземного гаражу по АДРЕСА_1 було створено та зареєстровано ОК «Фенікс Оболонь».

Членам кооперативу стало відомо, що у 2018 році на підсобне приміщення вказаного підземного гаражу зареєстровано право власності за ТОВ «Оболонь-Сервіс», яке в подальшому було відчужено ОСОБА_1 , що є незаконним та порушує права членів кооперативу - співвласників гаражу володіти та розпоряджатись спільною сумісною власністю.

14 травня 2019 року головою кооперативу отримана інформаційна довідка № 166517762 з Державного реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо ТОВ «Оболонь-Сервіс», з якої стало відомо, що за останнім зареєстровано право власності на нежитлове приміщення № 61 в блоці Ж будинку АДРЕСА_1 , загальною площею 21,0 кв. м (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000, номер запису про право власності 28906840) на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, винесеного державним реєстратором філії КП «Путрівське» у м. Києві Тимошенко А. В., індексний номер рішення 44032599 від 14 листопада 2018 року.

Згідно вказаної інформаційної довідки підставою виникнення права власності ТОВ «Оболонь-Сервіс» на нежитлове приміщення № 61 в блоці Ж будинку АДРЕСА_1 , загальною площею 21,0 кв. м є: акт прийому-передачі об`єкта інвестування від 24 листопада 2006 року; довідка ЗАТ «Трест Київміськбуд-1» від 24 листопада 2006 року № 138; договір інвестування будівництва від 24 квітня 2006 року № 984/04-06; технічний паспорт від 01 листопада 2018 року, виданий ФОП ОСОБА_3 .

На запит кооперативу ПрАТ «Трест Київміськбуд-1», який є правонаступником ЗАТ «Трест Київміськбуд-1», листом від 08 травня 2019 року № 19 повідомило, що за даними бухгалтерського обліку такий контрагент як ТОВ «Оболонь-Сервіс» відсутній.

Таким чином, вказував, що ТОВ «Оболонь-Сервіс» не було інвестором будівництва підземного гаража і не є співвласником даного гаража.

Посилався на те, що в Реєстрі прав власності на нерухоме майно зазначена неправдива інформація щодо підстав виникнення права власності у ТОВ «Оболонь-Сервіс» на нежитлове приміщення № 61 в блоці Ж будинку АДРЕСА_1 , загальною площею 21,0 кв. м.

Також зазначав, що згідно з технічним паспортом підземного гаража по АДРЕСА_1 , виданим Київським міським бюро технічної інвентаризації, та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна 02 грудня 2002 року та експлікацією внутрішніх площ до плану гаража: блок Ж гаража містить 57 гаражних боксів та 6 підсобних приміщень, тобто у блоці Ж відсутнє нежитлове приміщення № 61.

Таким чином, право власності за ТОВ «Оболонь-Сервіс» було зареєстроване на нежитлове приміщення № 61 в блоці Ж будинку АДРЕСА_1 , яке насправді є технічним приміщенням підземного гаража, що належить на праві спільної сумісної власності всім співвласникам підземного гаража - власникам гаражних боксів та не може бути передано у власність, оскільки таке приміщення призначено для забезпечення необхідної роботи підземного гаража.

Враховуючи вищевикладене просив суд: скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, винесене державним реєстратором філії КП «Путрівське» у м. Києві Тимошенко А. В. від 14 листопада 2018 року стосовно нежитлового приміщення № 61 в блоці Ж будинку АДРЕСА_1 , загальною площею 21,0 кв. м (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000); скасувати запис про державну реєстрацію права власності ТОВ «Оболонь-Сервіс» на вищезазначене нежитлове приміщення; витребувати вказане нерухоме майно з незаконного володіння ОСОБА_1 на користь ОК «Фенікс Оболонь».

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 10 грудня 2019 року закрито провадження справі в частині позовних вимог до ТОВ «Оболонь-Сервіс».

Короткий зміст судового рішення суду першої інстанції

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 19 лютого 2020 року у складі судді Диби О. В. закрито провадження у справі в частині позовних вимог до КП «Путрівське».

Судове рішення місцевого суду мотивовано тим, що спір між ОК «Фенікс Оболонь» та КП «Путрівське» є господарсько-правовим і належить до юрисдикції господарських судів, а тому такий не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Короткий зміст судового рішення суду апеляційної інстанції

Постановою Київського апеляційного суду від 27 травня 2020 року апеляційну скаргу ОК «Фенікс Оболонь» задоволено.

Ухвалу Оболонського районного суду м. Києва від 19 лютого 2020 року скасовано та направлено справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Судове рішення апеляційного суду мотивовано тим, що місцевий суд не звернув уваги на те, що правовою підставою для витребування спірного приміщення від ОСОБА_1 є саме скасування рішення про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та скасування запису про державну реєстрацію права власності ТОВ «Оболонь-Сервіс» на нього. Таким чином, вимога про витребування майна є похідною від вимог про скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень та скасування запису про державну реєстрацію права власності, а отже вказані вимоги є взаємопов`язані.

Надходження касаційної скарги до суду касаційної інстанції

У липні 2020 року до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 .

Ухвалою Верховного Суду від 23 липня 2020 року відкрито касаційне провадження в указаній справі.

Ухвалою колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 23 листопада 2020 року справу призначено до розгляду в складі колегії з п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами.

Аргументи учасників справи

Короткий зміст вимог касаційної скарги

У касаційній скарзі представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , посилаючись на порушення норм процесуального права, просить судове рішення апеляційного суду скасувати та ухвалити нове рішення, яким залишити в силі судове рішення місцевого суду.

Підставою касаційного оскарження заявник зазначає порушення судом норм процесуального права, зокрема оскаржувану постанову ухвалено з порушенням правил предметної юрисдикції, передбачених статтею 19 ЦПК України.

Узагальнені доводи касаційної скарги зводяться до того, що позовні вимоги до КП «Путрівське» підлягають розгляду в порядку господарського судочинства. Також вказано, що вимоги про скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, скасування запису про державну реєстрацію права власності на нерухоме майно та витребування майна з чужого незаконного володіння не є невід`ємними, оскільки є різними способами захисту, а тому можуть розглядатися окремо.

Доводи особи, яка подала відзив на касаційну скаргу

У серпні 2020 року до Верховного Суду надійшов відзив на касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 від представника ОК «Фенікс Оболонь» - Загоровської Н. В., у якому вказано, що судове рішення апеляційного суду ухвалено з дотриманням норм процесуального права, доводи касаційної скарги висновків апеляційного суду не спростовують.

Фактичні обставини справи, встановлені судами

У червні 2019 року ОК «Фенікс Оболонь» звернулось до суду із вказаним позовом.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 10 грудня 2019 року закрито провадження справі в частині позовних вимог до ТОВ «Оболонь-Сервіс».

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 19 лютого 2020 року закрито провадження у справі в частині позовних вимог до КП «Путрівське».

2. Мотивувальна частина

Позиція Верховного Суду

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до абзацу 2 частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим (частина перша статті 263 ЦПК України).

Відповідно до частини першої статті 400 ЦПК України, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановленні в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи касаційної скарги, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що касаційна скарга підлягає залишенню без задоволення.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

У статті 124 Конституції України закріплено, що правосуддя в Україні здійснюють виключно суди. Юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи.

За статтею 125 Конституції України судоустрій в Україні будується за принципами територіальності й спеціалізації та визначається законом.

Згідно з частиною першою статті 18 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суди спеціалізуються на розгляді цивільних, кримінальних, господарських, адміністративних справ, а також справ про адміністративні правопорушення.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, яка в силу положень статті 9 Конституції України є частиною національного законодавства, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Поняття «суд, встановлений законом» включає в себе таку складову як дотримання всіх правил юрисдикції та підсудності.

Система судів загальної юрисдикції є розгалуженою. Судовий захист є основною формою захисту прав, інтересів і свобод фізичних та юридичних осіб, державних та суспільних інтересів. Визначити, яким саме судом та за якими правилами має бути розглянутий спір, і має судова юрисдикція.

Судова юрисдикція - це інститут права, який покликаний розмежувати компетенцію як різних ланок судової системи, так і різних видів судочинства - цивільного, кримінального, господарського та адміністративного.

Критеріями розмежування судової юрисдикції, тобто передбаченими законом умовами, за яких певна справа підлягає розгляду за правилами того чи іншого виду судочинства, є суб`єктний склад правовідносин, предмет спору та характер спірних матеріальних правовідносин у їх сукупності. Крім того, таким критерієм може бути пряма вказівка в законі на вид судочинства, у якому розглядається визначена категорія справ.

Частиною першою статті 19 ЦПК України передбачено, що суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами.

Відповідно до частини першої статті 2 ГПК України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Частиною другою статті 4 ГПК України передбачено, що юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

Згідно з пунктом 6 частини першої статті 20 ГПК України господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку із здійсненням господарської діяльності (крім справ, передбачених частиною другою цієї статті), та інші справи у визначених законом випадках, зокрема справи у спорах щодо права власності чи іншого речового права на майно (рухоме та нерухоме, в тому числі землю), реєстрації або обліку прав на майно, яке (права на яке) є предметом спору, визнання недійсними актів, що порушують такі права, крім спорів, стороною яких є фізична особа, яка не є підприємцем, та спорів щодо вилучення майна для суспільних потреб чи з мотивів суспільної необхідності, а також справи у спорах щодо майна, що є предметом забезпечення виконання зобов`язання, сторонами якого є юридичні особи та (або) фізичні особи - підприємці.

Отже, розмежування компетенції судів з розгляду спорів здійснене відповідно до їх предмета та суб`єктного складу учасників. У порядку цивільного судочинства можуть розглядатися будь-які справи, в яких хоча б одна зі сторін є фізичною особою, якщо їх вирішення не віднесено до інших видів судочинства. Спори, сторонами в яких є юридичні особи та фізичні особи-підприємці, про захист порушених або оспорюваних прав і охоронюваних законом інтересів розглядаються господарськими судами.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Звертаючись до суд із вказаним позовом, ОК «Фенікс Оболонь» просило суд: скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, винесене державним реєстратором філії КП «Путрівське» в м. Києві Тимошенко А. В., індексний номер рішення 44032599 від 14 листопада 2018 року стосовно нежитлового приміщення № 61 в блоці Ж будинку АДРЕСА_1 , загальною площею 21,0 кв. м (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000), скасувати запис про державну реєстрацію права власності ТОВ «Оболонь-Сервіс» на вищезазначене нежитлове приміщення та витребувати нерухоме майно з незаконного володіння ОСОБА_1 на свою користь.

Отже, позовні вимоги ОК «Фенікс Оболонь» стосуються захисту порушеного права власності на нерухоме майно, право власності на яке було зареєстровано державним реєстратором філії КП «Путрівське» Тимошенко В. В. за ТОВ «Оболонь-Сервіс» 09 листопада 2018 року, яке наразі перебуває у володінні ОСОБА_1 .

Суд апеляційної інстанції дійшов правомірного висновку, що витребування спірного майна із володіння ОСОБА_1 можливе лише після скасування рішення про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та скасування запису про державну реєстрацію права власності ТОВ «Оболонь Сервіс» на нього. При цьому, оскільки 27 червня 2019 року внесено запис про припинення юридичної особи, тому провадження в частині позовних вимог ОК «Фенікс» до ТОВ «Оболонь Сервіс» закрито ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 10 грудня 2019 року.

Таким чином, в даному випадку вимоги про скасування рішення про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та скасування запису про державну реєстрацію права власності ТОВ «Оболонь Сервіс» на ньогопов`язані з ухваленням рішення по суті спору щодо витребування майна, яке перебуває у володінні фізичної особи.

Колегія суддів погоджується із висновком апеляційного суду про те, що місцевий суд, закриваючи провадження в частині позовних вимог до КП «Путрівське», позбавив позивача можливості довести наявність законних підстав для витребування майна від ОСОБА_1 , яке було йому відчужене ТОВ «Оболонь-Сервіс», тобто витребування спірного майна за відсутності доведеності факту незаконності набуття права власності на нього попереднім власником є неможливим, а тому розгляд однієї вимоги щодо витребування майна не буде направлений на захист права позивача, якщо таке було порушено.

При цьому колегія суддів враховує, що рішення про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно, про скасування якого просить позивач, було прийнято державним реєстратором філії КП «Путрівське», тобто останнє залучено до участі у справі не у зв`язку з наявністю спору, що виник з господарських правовідносин, а внаслідок оскарження рішення, прийнятого працівником КП «Путрівське» як реєстратором.

Отже, суд апеляційної інстанції, скасовуючи ухвалу місцевого суду та направляючи справу для продовження розгляду, дійшов обґрунтованого висновку, що вимоги про скасування державної реєстрації пов`язані з ухваленням рішення по суті спору щодо витребування майна з чужого незаконного володіння з метою відновлення порушеного, на думку позивача, права власності.

З огляду на викладене, колегія суддів приходить до висновку, що судом апеляційної інстанції не було порушено норми процесуального права, а тому відсутні підстави для скасування оскаржуваного судового рішення, доводи касаційної скарги висновків апеляційного суду не спростовують.

Відповідно до частин третьої та четвертої статті 406 ЦПК України касаційні скарги на ухвали судів першої та апеляційної інстанцій розглядаються у порядку, передбаченому для розгляду касаційних скарг на рішення суду першої інстанції, постанови суду апеляційної інстанції. У випадках скасування судом касаційної інстанції ухвал суду першої або апеляційної інстанцій, які перешкоджають провадженню у справі, справа передається на розгляд відповідного суду першої або апеляційної інстанції.

Відповідно до частини першої статті 410 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що рішення ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне залишити касаційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення без змін, оскільки доводи касаційної скарги висновків суду апеляційної інстанції не спростовують, на законність та обґрунтованість судового рішення не впливають.

Керуючись статтями 400, 406, 410, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 залишити без задоволення.

Постанову Київського апеляційного суду від 27 травня 2020 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий Є. В. Синельников

Судді: О. В. Білоконь

О. М. Осіян

Н. Ю. Сакара

В. В. Шипович