Справа № 502/2177/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 квітня 2020 року м. Кілія

Кілійський районний суд Одеської області у складі:

головуючого судді Балана М.В.,

за участю секретаря судового засідання Урсул Г.К.,

розглянувши у судовому засіданні у залі суду м. Кілія цивільну справу за позовом

ОСОБА_1 до ОСОБА_2

про

розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ :

ОСОБА_1 24.10.2019 року звернулась до Кілійського районного суду Одеської області з позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. З позовної заяви вбачається, що 26.01.2018 року позивач зареєструвала шлюб з відповідачем ОСОБА_2 . Від цього шлюбу є дитина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Наразі шлюбні відносини між сторонами фактично припинені. Причиною розірвання шлюбу послужило те, що сторони не зійшлися характером, мають різні погляди на життя, втратили почуття поваги та любові один до одного. Відповідач почав зловживати спиртними напоями, вчиняв суперечки а скандали, перестав виконувати обов`язки чоловіка та батька, перестав піклуватися про сім`ї та її забезпечувати. На підставі викладено позивач просить розірвати шлюб.

Позивач, належним чином повідомлена про час та місце розгляду справи, в судовому засіданні не була присутня, в матеріалах справи міститься заява позивачки про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, не заперечує проти заочного розгляду справи.

Відповідач, належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, повторно без поважних причин в судове засідання не прибув, відзив на позов не надав, клопотання про відкладення розгляду справи не заявляв.

Згідно ст. 280 ЦПК України - у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло відзиву або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

На підставі письмової заяви позивача та наявними доказами у справі суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи без фіксації ходу судового засідання звукозаписувальним технічним пристроєм, що відповідає положенням ст. ст. 223, 247 ЦПК України.

У відповідності зі ст. 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом.

Статтями 15 та 16 ЦК України передбачено право особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Одним із способів захисту права, встановлених цивільним законодавством, є, зокрема, його визнання.

Згідно зі ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Як зазначено у ст. 78 ЦПК України суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

У відповідності до ст. 79 ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Відповідно до ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Згідно зі ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Дослідивши надані письмові докази та розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог судом достовірно встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини:

26.01.2018 року ОСОБА_2 та ОСОБА_1 зареєстрували шлюб, про що в книзі реєстрації шлюбів зроблено запис № 39, прізвище дружини після реєстрації шлюбу - ОСОБА_1 , що підтверджується копією свідоцтва про шлюб, виданого 26.01.2018 року, Центральним - Міським районним у місті Кривому Розі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області.

ІНФОРМАЦІЯ_1 в шлюбі народився ОСОБА_3 , батьками якого записані ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , про що складено відповідний актовий запис № 4959, що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , виданого Одеським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Одеській області 23.10.2018 року.

Відповідно до ст. 51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має в сім`ї рівні права та обов`язки. За правилами ст. ст. 110, 114 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. У разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Згідно ст. 112 СК України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

У відповідності до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Фактичні взаємини подружжя свідчать про неможливість збереження сім`ї, подальше спільне життя і збереження шлюбу суперечить інтересам позивача, внаслідок чого шлюб сторін підлягає розірванню.

Керуючись ст.ст. 12,13,18,81, 141, 263-265 ЦПК України, ст.ст. 110-114 СК України, суд

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити в повному обсязі.

Розірвати шлюб між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , (зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ) та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , (зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 ), зареєстрований 26.01.2018 року Центрально-Міським районним у місті Кривому Розі відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис № 39.

Відповідно до ст. 115 СК України рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення до Одеського апеляційного суду.

Згідно ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя Кілійського районного суду М. В. Балан