ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 88-ц/803/3/20 Справа № 191/3030/17 Суддя у 1-й інстанції - Суддя у 2-й інстанції - Лаченкова О. В.
УХВАЛА

22 січня 2020 року

Колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Дніпровського апеляційного суду області в складі:

головуючого - Лаченкової О.В.

суддів - Варенко О.П., Свистунової О.В.

при секретарі - Порубай М.Л.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дніпрі

заяву ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Дніпровського апеляційного суду від 19 грудня 2018 року

по справі за позовом ОСОБА_1 до Держави України в особі: Державної казначейської служби України про відшкодування шкоди, завданої незаконною бездіяльністю органу досудового розслідування,-

ВСТАНОВИЛА:

У серпні 2017 року до Синельниківського міськрайонного суду Дніпропетровської області надійшов позов ОСОБА_1 до Держави України в особі: Державної казначейської служби України про відшкодування шкоди, завданої незаконною бездіяльністю органу досудового розслідування.

Рішенням Синельниківського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 18 травня 2018 року позовні вимоги ОСОБА_1 до Держави України в особі: Державної казначейської служби України про відшкодування шкоди, завданої незаконною бездіяльністю органу досудового розслідування - задоволено повністю.

Стягнуто з Держави України в особі Державної казначейської служби України на користь ОСОБА_1 грошові кошти в сумі 2500 (дві тисячі п`ятсот) грн.

Стягнуто з Держави України в особі Державної казначейської служби України судовий збір за позовні вимоги майнового характеру щодо відшкодування шкоди, завданою незаконною бездіяльністю органу досудового розслідування в розмірі 2500 гривень на користь держави : Стягувач: Державна судова адміністрація України, Отримувач коштів : ГУК у м. Києві/м. Київ/22030106, Код за , Банк отримувача: Головне управління Державної казначейської служби України у м. Києві, Код банку отримувача: 820019, Рахунок отримувача 0001, Код класифікації доходів бюджету 22030106, судовий збір в розмірі 640 (шістсот сорок ) гривень.

Постановою Дніпровського апеляційного суду від 19 грудня 2018 року апеляційні скарги Управління державної казначейської служби України у м. Синельниковому Дніпропетровської області та Першого заступника прокурора Дніпропетровської області задоволено.

Рішення Синельниківського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 18 травня 2018 року - скасовано.

В задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Держави України в особі: Державної казначейської служби України про відшкодування шкоди, завданої незаконною бездіяльністю органу досудового розслідування відмовлено.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Управління державної казначейської служби України у м. Синельниковому Дніпропетровської області судові витрати в розмірі 960,00 грн.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Прокуратури Дніпропетровської області судові витрати в розмірі 973,50 грн.

10 січня 2019 року до Дніпровського апеляційного суду надійшла заява ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Дніпровського апеляційного суду від 19 грудня 2018 року.

Відзивів на заяву ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Дніпровського апеляційного суду від 19 грудня 2018 року до суду не надходило.

Вислухавши доповідь судді, пояснення осіб, які з`явилися в судове засідання, дослідивши матеріали справи, колегія суддів вважає, що у задоволенні заяви про перегляд рішення суду апеляційної інстанції за нововиявленими обставинами необхідно відмовити з наступних підстав.

З матеріалів справи вбачається, що 10 січня 2019 року до Дніпровського апеляційного суду надійшла заява ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Дніпровського апеляційного суду від 19 грудня 2018 року.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 423 ЦПК України підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є:

1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи;

2) встановлений вироком або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, факт надання завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що призвели до ухвалення незаконного рішення у даній справі;

3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, що підлягає перегляду.

Частиною 4 ст. 423 ЦПК України передбачено, що не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами: переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи; докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом.

У пункті 3 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30 березня 2012 року № 4 "Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв`язку з нововиявленими обставинами" роз`яснено, що необхідними умовами нововиявлених обставин є те, що вони існували на час розгляду справи; ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи; вони входять до предмета доказування у справі та можуть вплинути на висновки суду про права та обов`язки осіб, які беруть участь у справі.

Системний аналіз змісту зазначених норм закону свідчить, що необхідними ознаками існування нововиявлених обставин, як підстави для перегляду рішення суду, є одночасна наявність трьох умов: 1) їх існування на час розгляду справи; 2) ці обставини не були та не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи; 3) істотність даних обставин для розгляду справи, тобто коли врахування їх судом мало б наслідком прийняття іншого судового рішення, ніж те, яке було прийняте.

При перегляді судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами суд не може виходити за межі тих вимог, які були предметом розгляду при ухваленні судового рішення, яке переглядається, розглядати інші вимоги або інші підстави позову (частини 4, 5 статті 423 ЦПК України).

Відповідно до п. 4 Постанови Пленуму ВССУ № 4 від 30 березня 2012 року «Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв`язку з нововиявленими обставинами», вирішуючи питання про наявність нововиявлених обставин, суд повинен розмежовувати нововиявлені обставини та нові обставини.

Обставини, що обґрунтовують вимоги або заперечення сторін чи мають інше істотне значення для правильного вирішення справи, існували на час ухвалення судового рішення, але залишаються невідомими особам, які беруть участь у справі, та стали відомими тільки після ухвалення судового рішення, є нововиявленими обставинами. Обставини, які виникли чи змінилися тільки після ухвалення судового рішення і не пов`язані з вимогою в цій справі, а тому не могли бути враховані судом при ухваленні судового рішення, є новими обставинами і можуть бути підставою для пред`явлення нової вимоги .

Судам необхідно розрізняти нові докази та докази, якими підтверджуються нововиявлені обставини, оскільки нові докази не можуть бути підставою для перегляду судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами.

Із заяви ОСОБА_1 вбачається, що нововиявленими обставинами останній вважає зафіксування слідчим поліції факту завданої йому грошової шкоди та відкриття ним кримінального провадження на підставі завданої шкоди.

Також, заявник зазначає, що дата встановлення нововиявлених обставин сьогоднішня та нинішній слідчий поліції, який веде справу, підтвердив сьогодні, що кримінальне провадження не закрито та існує збиток.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що викладені ОСОБА_1 в заяві обставини не є нововиявленими в розумінні ст. 361 ЦПК України, оскільки ці обставини існували на час розгляду справи й були відомі заявнику на час розгляду справи, а також входили до предмету доказування у справі та були дослідженні судом при постановлені судового рішення.

До того ж Європейський суд з прав людини зазначив, що одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу res judicata - принципу остаточності рішень суду. Цей принцип наголошує, що жодна зі сторін не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового рішення суду просто тому, що вона має на меті добитися нового слухання справи та нового її вирішення. Повноваження вищих судових органів стосовно перегляду мають реалізовуватись для виправлення судових помилок та недоліків судочинства, але не для здійснення нового судового розгляду. Перегляд не повинен фактично підміняти собою апеляцію, а сама можливість існування двох точок зору на один предмет не є підставою для нового розгляду. Винятки із цього принципу можуть мати місце лише за наявності підстав, обумовлених обставинами важливого та вимушеного характеру (PONOMARYOV v. UKRAINE, № 3236/03, § 40, ЄСПЛ, 3 квітня 2008 року).

Процедура скасування остаточного судового рішення у зв`язку із нововиявленими обставинами передбачає, що існує доказ, який раніше не міг бути доступний, однак він міг би призвести до іншого результату судового розгляду. Особа, яка звертається із заявою про скасування рішення, повинна довести, що в неї не було можливості представити цей доказ на остаточному судовому слуханні і що цей доказ є вирішальним. Ця процедура є характерною для правових систем багатьох держав-учасниць. Зазначена процедура сама по собі не суперечить принципу правової визначеності доти, доки вона використовується задля виправлення помилок, допущених під час здійснення правосуддя (PRAVEDNAYA v. RUSSIA, № 69529/01, § 27, 28, ЄСПЛ, 18 листопада 2004 року).

Виходячи з вищевикладеного, колегія суддів вважає у задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Дніпровського апеляційного суду від 19 грудня 2018 року - відмовити.

Постанову Дніпровського апеляційного суду від 19 грудня 2018 року - залишити в силі.

Керуючись ст. ст. 367, 368, 423, 429 ЦПК України, колегія суддів,-

УХВАЛИЛА:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Дніпровського апеляційного суду від 19 грудня 2018 року - відмовити.

Постанову Дніпровського апеляційного суду від 19 грудня 2018 року - залишити в силі.

Ухвала набирає законної сили з дня її проголошення, але може бути оскаржено в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий суддя О.В.Лаченкова

Судді О.П.Варенко

О.В. Свистунова