Справа № 386/256/19
Провадження № 2/386/12/20
23 січня 2020 року смт. Голованівськ
Голованівський районний суд Кіровоградської області
В складі головуючого судді Гарбуз О. С.
з участю: секретаря судового засідання Фенюшиної Ю.Ю.,
позивача ОСОБА_1 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - ОСОБА_3 , про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини,
Ухвалою суду від 22.03.2019 в даній справі відкрито провадження, визначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження та призначено до підготовчого засідання.
18.04.2019 за клопотанням позивача судом постановлено ухвалу про витребування у приватного нотаріуса Черняхівського районного нотаріального округу Житомирської області Драч Наталі Володимирівни копії спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 в с. Селянщина Черняхівського району Житомирської області, на виконання якої 28.05.2019 до суду надійшли витребувані докази.
15.07.2019 ухвалою суду за клопотанням позивача в даній справі замінено первісного відповідача Свірнівську сільську раду Голованівського району Кіровоградської області належним відповідачем ОСОБА_2 та залучено до участі в справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_3 .
Ухвалою суду від 06.08.2019 визнано відсутніми повноважень у ОСОБА_5 як фізичної особи (не адвоката) на представництво інтересів ОСОБА_3 в даній справі за пред`явленою довіреністю від Свірнівської сільської ради Голованівського району Кіровоградської області від 05.08.2019.
20 вересня 2019 року проведено підготовче засідання та призначено справу до судового розгляду по суті.
05 грудня 2019 року судом постановлено чотири ухвали, якими залишено без розгляду заяву третьої особи ОСОБА_3 про відвід головуючого судді від 21.10.2019; залишено без задоволення клопотання третьої особи ОСОБА_3 про витребування доказів; відмовлено в задоволенні клопотання третьої особи ОСОБА_3 про повернення до стадії підготовчого провадження у справі та відмовлено в задоволенні клопотання про зупинення провадження у справі.
Позивач ОСОБА_1 в судовому засіданні позовні вимоги підтримав повністю та суду пояснив, що з ОСОБА_4 , ще за життя останньої, він уклав договір оренди землі на 49 років. ОСОБА_4 хотіла продати свою земельну ділянку йому, але вони домовились, що згідно договору він заплатить в повному обсязі орендну плату за 49 років, після чого остання повідомила, що бажає скласти на нього заповіт. Після того, як з ОСОБА_4 уклав договір оренди землі, в який конкретно день не пам`ятає, він залишив договір оренди землі в нотаріуса для реєстрації та вже приблизно через тиждень звернувся до нотаріуса, в якого отримав договір оренди землі та заповіт від 12.12.2012, яким ОСОБА_4 заповіла йому свою земельну ділянку. Оригінал заповіту весь час зберігався у нього, однак він не придав значення цьому документу, заповіт він не читав. Також у нього зберігається Державний акт на право приватної власності на землю, виданий ОСОБА_4 . Про смерть ОСОБА_4 дізнався приблизно навесні 2018 року, коли саме не пам`ятає, в тому числі не пам`ятає про те, чи дізнався до 12.05.2018, а можливо після цієї дати. Про смерть ОСОБА_4 йому повідомила чи то кума померлої, чи то подружка померлої, яку звати ОСОБА_6 та яка є його сусідкою. До нотаріуса із заявою про прийняття спадщини він звернувся в грудні 2018 року. Вважає, що заяву до нотаріуса про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 не подав вчасно з поважних причин. Просить позов задовольнити.
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання 23.01.2020 не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений своєчасно та належним чином, відповідно до ст.ст. 128, 130 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), що підтверджується повідомленням про отримання 13.12.2019 рекомендованого листа з судовою повісткою (а.с. 170), заяви про розгляд справи за його відсутності чи відкладення розгляду справи або відзив до суду не подавав.
Третя особа ОСОБА_3 в судове засідання 23.01.2020 не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений своєчасно та належним чином, відповідно до ст.ст. 128, 130 ЦПК України, що підтверджується повідомленням про отримання 12.12.2019 рекомендованого листа з судовою повісткою (а.с. 169), заяви про розгляд справи за його відсутності чи відкладення розгляду справи або пояснення до суду не подавав.
Заслухавши пояснення позивача, дослідивши письмові докази, суд приходить до висновку, що позов задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.
Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 в с. Селянщина Черняхівського району Житомирської області померла ОСОБА_4 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , повторно виданого 08.11.2018 Голованівським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області (а.с. 5).
12 грудня 2012 року ОСОБА_4 заповіла належну їй на підставі Державного акту на право приватної власності на землю, серії IV-КР №001989 від 30.12.2001 земельну ділянку ОСОБА_1 , що підтверджується копією заповіту від 12.12.2012, посвідченого приватним нотаріусом Голованівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Воєводою С.М., зареєстрованого в реєстрі за №1631 та копією витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі №32756804 від 12.12.2012 (а.с. 10-11).
Згідно з постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії приватного нотаріуса Черняхівського районного нотаріального округу Житомирської області Драч Н.В. від 17.12.2018, позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на земельну ділянку розміром 5,27 га. для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташовану на території Свірнівської сільської ради Голованівського району, яка залишилась після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , у зв`язку з тим, що ОСОБА_1 пропущено строк подання заяви про прийняття спадщини (а.с. 9).
Відповідно до копії спадкової справи №44/2018, наданої приватним нотаріусом Черняхівського районного нотаріального округу Драч Н.В., після смерті ОСОБА_4 , 18.04.2018 із заявою про прийняття спадщини як син спадкодавця звернувся відповідач ОСОБА_2 , 26.04.2018 із заявою про відмову від прийняття спадщини як чоловік спадкодавця звернувся ОСОБА_3 ; свідоцтва про право на спадщину не видавались, інші спадкоємці відсутні (а.с. 43-66).
Згідно копії довідки №180, виданої 13.02.2018 Селянщинською сільською радою Черняхівського району Житомирської області, ОСОБА_4 до дня смерті проживала по АДРЕСА_1 , разом з нею на день смерті проживав та був зареєстрований співмешканець ОСОБА_7 (а.с. 49).
Частиною першою ст. 1269 ЦК України, встановлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.
Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України).
У відповідності до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Згідно з пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» суд, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування, тобто при визначенні поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути довідки медичних установ про стан здоров`я та проходження курсу лікування, довідки про перебування особи у відрядженні чи за межами України, інші довідки, акти, листування, що містять відомості щодо обставин, які перешкоджали зверненню спадкоємця до нотаріальної контори в строки, встановлені ст. 1270 ЦК України.
Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.
Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд має досліджувати поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року N 6-1320цс17.
З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.
При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин в даній справі суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Касаційного цивільного суду Верховного Суду від 12.02.2018 по справі №712/656/15-ц та від 19.11.2019 по справі №317/3039/18-ц.
В постанові від 19.11.2019 по справі №317/3039/18-ц Касаційний цивільний суд Верховного Суду зазначив, що особа вважається такою, що пропустила строк для прийняття спадщини з поважних, якщо вона не є родичем спадкодавця, мешкала у іншому населеному пункті, будь-яких відносин із спадкодавцем не підтримувала та не знала про складений на її ім`я заповіт.
В постанові від 12.02.2018 по справі 712/656/15-ц Касаційний цивільний суд Верховного Суду зазначив, що якщо у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не реалізував право на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.
Також у постанові від 13.05.2019 у справі № 639/2082/17 Верховний Суд зазначив, що суд має враховувати тривалість пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини.
Відповідно до ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до положень ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (ч. 2 ст. 78, ст. 79 ЦПК України).
При цьому, згідно з ч. 6 ст. 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.
Згідно вимог статті 89 ЦПК України, суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Реалізація принципу змагальності сторін в цивільному процесі та доведення перед судом обґрунтованості своїх вимог є конституційною гарантією, передбаченою у статті 129 Основного Закону України.
Оцінюючи доводи позивача про поважність причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини, суд приходить до висновку про відсутність причин, пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Звертаючись до суду з позовом, позивач не надав належних та допустимих доказів того, що йому не було відомо про існування заповіту, а також інших обставин які б були пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для нього на вчинення дій щодо прийняття спадщини у встановлений законом строк у зв`язку із чим позивач не виконав свій процесуальний обов`язок із доведення тих обставин, на які посилався як на підставу своїх вимог і заперечень.
Навпаки, позивач в судовому засіданні повідомив про те, що протягом шести місяців з дня смерті ОСОБА_4 йому було відомо про існування заповіту, оскільки заповіт знаходився весь час у нього, а про посвідчення заповіту дізнався в приватного нотаріуса, який посвідчував заповіт та який передав йому цей документ.
За таких обставин, позивачем не наведено об`єктивних причин, які стали перешкодою для звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.
Також, позивач не довів обставин справи про те, коли саме він дізнався про смерть ОСОБА_4 , оскільки в судовому засіданні повідомив, що не пам`ятає день в який йому повідомила його сусідка про смерть ОСОБА_4 (до спливу шести місяців з дня смерті спадкодавця, чи після), клопотання про виклик в судове засідання в якості свідка цієї особи не заявляв, будь-яких інших доказів суду не надав.
У справі, що розглядається, встановлено, що ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , а позивач звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини 17.12.2018, тобто через рік з дня відкриття спадщини.
Враховуючи тривалість пропуску строку для прийняття спадщини, що становить понад 1 рік, а також встановлені обставини, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позову, у зв`язку з відсутністю у позивача поважних причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 .
З наведених підстав, суд дійшов до висновку про відмову у задоволенні позову в повному обсязі.
Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Підстави для допущення до негайного виконання судового рішення та для скасування заходів забезпечення позову відсутні.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 4, 5, 12, 13, 76-89, 141,142, 223, 258, 259, 263-265, 280-282 ЦПК України, суд -
Відмовити повністю в задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - ОСОБА_3 , про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини.
Судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 768 грн. 40 коп. покласти на позивача.
Місце проживання позивача ОСОБА_1 : АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 .
Місце проживання відповідача ОСОБА_2 : АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_3 .
Місце проживання третьої особи ОСОБА_3 : АДРЕСА_4 , РНОКПП НОМЕР_4 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Рішення суду може бути оскаржено позивачем в апеляційному порядку шляхом подачі протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду апеляційної скарги. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Голованівський районний суд Кіровоградської області.

Заочне рішення суду набирає законної сили, якщо протягом строку, встановленого ЦПК України,не подані заяви про його перегляд або після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Дата складення повного судового рішення: 31 січня 2020 року.

Суддя Гарбуз О. С.