СЕМЕНІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ПОЛТАВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа №547/84/20
Провадження №2-з/547/4/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 січня 2020 року смт Семенівка, Полтавська область

Семенівський районний суд Полтавської області в складі:

головуючого судді В.Ф.Харченка,

за участі секретаря судового засідання І.І.Совєтової,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, у письмовому провадженні, без повідомлення учасників справи, в залі судових засідань № 1 Семенівського районного суду Полтавської області заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову,

ВСТАНОВИВ:

30.01.2020 року ОСОБА_1 подано до суду заяву про забезпечення позову, в якій він просить суд вжити заходів забезпечення позову шляхом заборони ГУ Держгеокадастру у Полтавській області вчиняти будь-які дії, пов`язані з розпорядженням (користуванням, володінням), у тому числі продажем права на земельних торгах (аукціонах), земельної ділянки з кадастровим номером :01:001:0081, розташованої на території Погребняківської сільської ради Семенівського району Полтавської області.

Застосування вказаних заходів забезпечення позову обґрунтовується тим, що ОСОБА_2 на праві приватної власності належить земельна ділянка з кадастровим номером :01:001:0081, площа 0,31 га, розташована на території Погребняківської сільської ради Семенівського району Полтавської області, що підтверджується державним актом на право власності на земельну ділянку серія ЯГ № 673726. У грудні 2019 він звернувся до Відділу у Семенівському районі ГУ Держгеокадастру у Полтавській області із заявою про внесення відомостей про належну йому земельну ділянку до Державного земельного кадастру. Рішенням державного кадастрового реєстратора № РВ 019 від 16.12.2019 ОСОБА_2 відмовлено у внесенні відомостей, в зв`язку з тим, що належна йому земельна ділянка перетинається із земельною ділянкою з кадастровим номером :00:007:0176, площа співпадає на 93,9292 %.

Крім цього повідомлено, що відповідно до Наказу Держгеокадастру від 21.02.2019 № 59 "Про проведення інвентаризації земель сільськогосподарського призначення державної власності" вказана земельна ділянка проінвентаризована, що в подальшому може бути підставою для виставлення її на продаж на земельних торгах.

Вважаючи вказану відмову незаконною ОСОБА_2 вказав, що має намір звернутися до суду з позовом про усунення перешкод в користуванні належною йому земельною ділянкою та зобов`язання державного кадастрового реєстратора внести зміни про належну йому земельну ділянку до Державного земельного кадастру.

Вирішуючи питання щодо заяви про забезпечення позову суд зазначає, що відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи суд має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Частинами 1, 2 ст. 150 ЦПК України передбачено, що позов забезпечується: 1) накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; 11) накладенням арешту на активи, які є предметом спору, чи інші активи відповідача, які відповідають їх вартості, у справах про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави; 2) забороною вчиняти певні дії; 3) встановленням обов`язку вчинити певні дії; 4) забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання; 5) зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту; 6) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку; 7) передачею речі, яка є предметом спору, на зберігання іншим особам, які не мають інтересу в результаті вирішення спору; 8) зупиненням митного оформлення товарів чи предметів; 9) арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; 10) іншими заходами, необхідними для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів, якщо такий захист або поновлення не забезпечуються заходами, зазначеними у пунктах 1-9 цієї частини. Суд може застосувати кілька видів забезпечення позову.

Залежно від обставин справи суд може забезпечити позов повністю або частково (ч. 6 ст. 153 ЦПК України).

Пунктом 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову" від 22 грудня 2006 року N 9 (далі Постанова № 9) звернуто увагу судів на те, що за змістом ч. 1 ст. 151 ЦПК України єдиною підставою для забезпечення позову є відповідне клопотання у формі мотивованої заяви будь-якої з осіб, котрі беруть участь у справі. Забезпечення позову допускається на будь-якій стадії розгляду справи після відкриття провадження у ній (за винятком випадку, передбаченого ч. 4 ст. 151 ЦПК), якщо невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Відповідно до п. 4 Постанови № 9 розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Отже умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду, а заява про забезпечення позову повинна містити вказівку на вид забезпечення позову, який належить застосувати з обґрунтуванням його необхідності.

Жодних доказів на підтвердження прийняття ГУ Держгеокадастру у Полтавській області рішень та (або) здійснення ним дій, спрямованих на розпорядження земельною ділянкою з кадастровим номером :01:001:0081, розташованої на території Погребняківської сільської ради Семенівського району Полтавської області, в тому числі, зміну її цільового призначення, поділ, об?єднання, включення до переліку земельних ділянок, що підлягають продажу на земельних торгах (аукціоні), до заяви про забезпечення позову не додано.

Проведення інвентаризації лише виявило можливі помилки відомостей Державного земельного кадастру.

Зі змісту доданої до заяви про забезпечення позову копії рішення № РВ-019 від 16.12.2019 про відмову у внесенні відомостей (змін до них) до Державного земельного кадастру не вбачається здійснення ГУ Держгеокадастру у Полтавській області жодних заходів (дій) на заборону вчинення яких вказує ОСОБА_2 . Лише вказано, що спірна земельна ділянка проінвентаризована.

Суд враховує, що відповідно до п. "є-1" ч. 1 ст. 15-1 Земельного кодексу України (далі - ЗК) до повноважень центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, належить розпорядження землями державної власності в межах, визначених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 4 ст. 122 ЗК центральний орган виконавчої влади з питань земельних ресурсів у галузі земельних відносин та його територіальні органи передають земельні ділянки сільськогосподарського призначення державної власності, крім випадків, визначених частиною восьмою цієї статті, у власність або у користування для всіх потреб.

Передача в оренду земельних ділянок, що перебувають у державній або комунальній власності, здійснюється за результатами проведення земельних торгів, крім випадків, встановлених ч. 2 ст. 134 цього Кодексу (ч. 2 ст. 124 ЗК).

За змістом ч.ч. 1, 3 ст. 135 ЗК земельні торги проводяться у формі аукціону, за результатами проведення якого укладається договір купівлі-продажу, оренди, суперфіцію, емфітевзису земельної ділянки з учасником (переможцем) земельних торгів, який запропонував найвищу ціну за земельну ділянку, що продається, або найвищу плату за користування нею, зафіксовану в ході проведення земельних торгів.

Організатором земельних торгів є фізична або юридична особа - власник земельної ділянки, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, орган виконавчої влади, орган місцевого самоврядування, що здійснює реалізацію права державної чи комунальної власності на земельні ділянки, які уклали з виконавцем земельних торгів договір про проведення земельних торгів.

При цьому добір земельних ділянок державної власності та підготовка лотів для продажу на земельних торгах передбачає обов?язкове визначення організатором земельних торгів переліку земельних ділянок державної чи комунальної власності та/або прав на них, які виставляються на земельні торги окремими лотами. У переліку зазначаються місце розташування (адреса) земельної ділянки, її цільове призначення (функціональне використання), площа, кадастровий номер, умови продажу. Земельні ділянки, включені до переліку земельних ділянок державної чи комунальної власності або прав на них, які виставлені на земельні торги, не можуть відчужуватися, передаватися в заставу, надаватися у користування до завершення торгів (ч.ч.1, 3 ст. 136 ЗК).

Крім того, відповідно до положень ч.ч. 3, 4, 6 ст. 137 ЗК на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, а також, за бажанням організатора земельних торгів, у друкованих засобах масової інформації здійснюється опублікування оголошення про проведення земельних торгів, в якому зазначаються за кожним лотом, крім іншого, найменування організатора земельних торгів; місце розташування, площа земельної ділянки та її кадастровий номер; цільове призначення; умови договору оренди, який укладається на земельних торгах; стартовий розмір річної плати за користування земельною ділянкою; місце і час проведення земельних торгів; текст договору, що пропонується укласти на торгах, без визначення ціни та зазначення особи . Земельні торги проводяться не раніше 30 днів та не пізніше 90 днів після оприлюднення оголошення.

Жодних належних доказів на підтвердження вчинення ГУ Держгеокадастру у Полтавській області дій, пов?язаних з підготовкою та проведенням земельних торгів щодо спірної земельної ділянки, в тому числі, розміщення відповідного оголошення на офіційному веб-сайті Держгеокадастру України, ОСОБА_2 суду до суду не надано.

Більш того, з копії листа Погребняківської сільської ради Семенівського району Полтавської області від 10.09.2019 № 334 на адресу ГУ Держгеокадастру у Полтавській області вбачається, що сільська рада порушила перед ГУ Держгеокадастру питання щодо надання роз`яснень з приводу шляхів вирішення виявлених помилок відомостей Державного земельного кадастру.

Ураховуючи зазначене суд робить висновок, що заява про забезпечення позову не підлягає задоволенню, з огляду на не доведення заявником існування обставин, за яких невжиття зазначених ним в заяві заходів забезпечення позову стосовно органу Держгеокадастру може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду, у т.ч. з урахуванням імперативно визначеного Земельним кодексом України порядку проведення земельних торгів та відсутності доказів здійснення відповідачем будь-яких дій, спрямованих на зміну існуючих між сторонами правовідносин.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 76-81, 95, 149-153, 258-261, 353-355 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову, відмовити повністю.

Роз?яснити ОСОБА_2 право звернутись із заявою про забезпечення позову на будь-якій стадії розгляду справи або ж після зміни відповідних обставин.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Полтавського апеляційного суду протягом 15-ти днів з дня її постановлення у порядку, передбаченому ст.ст. 351-355, п.п.п. 15.5 п.п. 15 п. 1 Розділу XIII Перехідні положення ЦПК України (через Семенівський районний суд Полтавської області).

У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя В.Ф.Харченко