Справа № 359/4804/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"30" листопада 2020 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Виниченко Л.М., перевіривши виконання вимог ст. ст. 175, 177 ЦПК України за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, -

У С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Бориспільського міськрайонного суду Київської області з позовом до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя.

Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 22.07.2020 року цивільну справу № 359/4804/20 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя передано на розгляд за підсудністю до Дніпровського районного суду м. Києва.

02 жовтня 2020 року Дніпровським районним судом м. Києва постановлено ухвалу якою позовну заяву залишено без руху як таку, що не відповідала вимогам ст. 175 ЦПК України, та надано строк для усунення недоліків не більше п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

17 листопада 2020 року на адресу Дніпровського районного суду м. Києва від позивача ОСОБА_1 надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви.

У поданій до суду заяві позивач вказує, що наявність ухвали суду про залишення позовної заяви без руху йому стало відомо 03.11.2020 року після отримання ухвали через засоби поштового зв`язку.

Як убачається зі змісту поштового конверта, заяву про усунення недоліків позовної заяви з доданими до неї виправленими позовними заявами позивачем направлено до суду 11.11.2020 року, тобто після закінчення встановлено судом, з урахуванням обсягу та складності недоліків, строку їх усунення.

Так, позивачем у поданій до суду заяві про усунення недоліків позовної заяви заявлено клопотання про поновлення строку на подання заяви про усунення недоліків позову.

Вирішуючи питання про можливість задоволення клопотання позивача про поновлення строку на подання заяви про усунення недоліків позовної заяви, прийняття та подальшого вирішення питання про відкриття провадження у справі, суд враховує наступне.

Статтею 120 ЦПК України визначено, що строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Частиною 1 ст. 127 ЦПК України визначено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Процесуальний строк для усунення недоліків позовної заяви встановлюється саме судом з урахуванням положень ч. 2 ст. 185 ЦПК України, тому такий строк з огляду на наведену норму ст. 127 ЦПК України поновленню не підлягає, оскільки вказані в ухвалі про залишення позову без руху строки для вчинення процесуальних дій хоча і встановлені законом, проте визначення їх конкретного обсягу в межах визначених законом належить суду.

Разом з тим, частино 2 ст. 127 ЦПК України визначено, що встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Клопотання про продовження встановленого судом строку для усунення недоліків позовної заяви позивачем до закінчення такого строку, а також разом із заявою на виконання вимог ухвали суду не подано.

Виходячи з принципу змагальності в цивільному процесі, прав та обов`язків учасників справи, визначених Цивільним процесуальним кодексом України, суд виключно з ініціативи та в межах доводів сторін може поновити строк звернення до суду за обґрунтованим їх зверненням.

Тому у разі пропущення строку звернення до суду належить обґрунтувати поважність причин пропущення такого строку. Зазвичай це обставини, що не залежать від волі такої особи.

Поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтвердженні належними доказами.

Суд звертає увагу на те, що позивачем не наводиться жодних поважних причин неможливості усунення недоліків позову протягом п`яти днів від дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху, у тому числі не надано будь яких доказів на підтвердження неможливості виконання ухвали суду з підстав запровадження карантинних заходів.

Враховуючи встановлені обставини та зазначені норми процесуального закону, заява позивача про поновлення строку задоволенню не підлягає.

Згідно ч.3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За викладених обставинах позовна заява підлягає поверненню позивачу.

Відповідно до ч.7 ст. 185 ЦПК України, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Враховуючи наведене та керуючись ст. ст. 127, 175, 177, 185, 353 ЦПК України,-

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні заяви позивача ОСОБА_1 про поновлення строку для подання заяви про усунення недоліків відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя вважати неподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду в загальному порядку передбаченому законом.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому повне рішення суду або ухвала суду не були вручені у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя