РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.11.2020 року м. Херсон

Херсонський міський суд Херсонської області у складі:

головуючого судді Єпішина Ю.М.,

секретар Сауляк Я.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в спрощеному провадженні позовну заяву ОСОБА_1 , поданим від імені та в інтересах ОСОБА_2 , до Херсонської обласної ради про визнання незаконним та скасування розпорядження про оголошення догани,

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача звернувся до суду із позовом до Херсонської обласної ради про визнання незаконним та скасування розпорядження про оголошення догани.

В обґрунтування позову зазначив, що позивач ОСОБА_2 обіймає посаду директора Комунального закладу Херсонської обласної ради «Херсонський психоневрологічний будинок інтернат». Згідно розпорядження Голови Херсонської обласної ради Мангера В.М. від 15.07.2019 року за № 134 «Про оголошення догани директору комунального закладу Херсонської обласної ради «Херсонський психоневрологічний будинок - інтернат» позивачу оголошено догану, з чим останній не погоджується, оскільки накладення на нього дисциплінарного стягнення вважає безпідставним та незаконним через відсутність в його діях будь-який порушень, в тому числі трудової дисципліни, а саме оскаржуване розпорядження є не законним та таким, що прийняте на підставі висновків, які не відповідають дійсним фактичним обставинам, які стали підставою для оголошення позивачу догани.

Ухвалою судді Херсонського міського суду Херсонської області Майдан С.І. від 21.08.2019 року задоволено самовідвід по даній справі.

21.08.2019 року судді Херсонського міського суду Херсонської області Єпішину Ю.М. повторно автоматизовано розподілено дану справу.

Ухвалою від 10.09.2019 року прийнято до розгляду позовну заяву, відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

06.12.2019 року відповідачем надано відзив на позовну заяву, яким заперечував проти задоволення позову та просив відмовити в його задоволенні, посилаючись на його необґрунтованість.

Позивач та представник позивача в судове засідання не з`явились. Представником позивача подано заяву, в якій просив розглянути справу без його участі, позовні вимоги підтримав в повному обсязі, наполягав на задоволенні позову.

Представник відповідача надав до суду заяву, якою проти задоволення позову заперечував та просив відмовити у його задоволенні.

Суд, проаналізувавши докази по справі, вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

На підставі наказу Управління соціального захисту населення Херсонської обласної державної адміністрації від 21.05.2002 року за № 58-к, ОСОБА_2 , наказом Херсонського психоневрологічного будинку інтернату (у відповідності до наказу від 28.12.2007 року за № 92 змінено назву на Комунальний заклад Херсонської обласної ради «Херсонський психоневрологічний будинок-інтернат) від 21.05.2002 року за № 30-к було призначено на посаду директора КЗ ХОР ХПБІ з посадовим окладом згідно штатного розкладу.

Відповідності до пункту 1.2. розділу І «Загальна частина», пунктів 10.1. розділу Х «Органи управління» положення про КЗ ХОР ХПБІ, затвердженого рішенням ХIX сесії Херсонської обласної ради VІІ скликання від 26 липня 2018 року за № 955, КЗ ХОР ХПБІ є стаціонарним інтернатним закладом для соціального захисту, що утворюється для тимчасового або постійного проживання/перебування осіб із стійкими інтелектуальними та/або психічними порушеннями, які за станом здоров`я потребують стороннього догляду, соціально-побутового обслуговування, надання медичної допомоги, соціальних послуг та комплексу реабілітаційних заходів і яким згідно з висновком лікарської комісії за участю лікаря психіатра не протипоказане перебування в інтернаті, безпосереднє управління КЗ ХОР ХПБІ здійснює його керівник директор, маючи при цьому завдання та повноваження, які визначені в підпунктах 1-10 пункту 10.2 розділу Х «Органи управління».

Статтею 17 ЗУ «Про місцеве самоврядування в Україні» передбачено, що відносини органів місцевого самоврядування з підприємствами, установами та організаціями, які перебувають у комунальній власності відповідних територіальних громад, будуються на засадах їх підпорядкованості, підзвітності та підконтрольності органам місцевого самоврядування. Органи місцевого самоврядування при здійсненні повноважень у сфері контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення можуть проводити перевірки на підприємствах, в установах та організаціях, що перебувають у комунальній власності відповідної територіальної громади.

Відповідно до п. 15 ч. 6 ст. 55 ЗУ «Про місцеве самоврядування в Україні» голова обласної ради представляє раду у відносинах з державними органами, іншими органами місцевого самоврядування, об`єднаннями громадян, трудовими колективами, адміністрацією підприємств, установ, організацій і громадянами, а також у зовнішніх відносинах відповідно до законодавства.

Статтею 43 ЗУ «Про місцеве самоврядування» визначено перелік питань, що вирішуються виключно на пленарних засіданнях сесії обласної ради, до якого не входить питання притягнення керівників об`єктів спільної власності територіальних громад сіл, селищ, міст області до дисциплінарної відповідальності.

Розпорядженням голови обласної ради від 01.11.2016 р. № 110 «Про затвердження посадових повноважень голови обласної ради та внесення змін до посадових повноважень першого заступника та заступника голови обласної ради» затверджені посадові повноваженнями голови обласної ради, якими передбачено, що вказана посадова особа забезпечує вирішення питань про призначення і звільнення керівників об`єктів спільної власності територіальних громад сіл, селищ, міст Херсонської області; укладає в установленому чинним законодавством України контракти з ними.

В міжсесійний період голова обласної ради видає розпорядження з окремих питань управління комунальною власністю, у тому числі про звільнення керівників підприємств, установ і закладів, що належать до спільної власності територіальних громад сіл, селищ, міст Херсонської області, за їх власним бажанням, угодою сторін та призначення тимчасово виконуючих їх обов`язки, притягнення керівників зазначених підприємств, установ та закладів до дисциплінарної відповідальності у вигляді оголошення догани в установленому чинним законодавством порядку.

Таким чином, голова обласної ради наділений повноваженнями щодо прийняття на роботу і звільнення керівників комунальних закладів, які перебувають в управлінні обласної ради, а відтак - і повноваженнями, передбаченими частиною першою статті 147-1 КЗпП України, щодо застосування дисциплінарних стягнень до вказаних працівників.

Виходячи з викладеного, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для вирішення питання щодо можливості застосування до директора Херсонського психоневрологічного будинку-інтернату дисциплінарного стягнення головою Херсонської обласної ради.

Рішенням 5 сесії Херсонської міської ради №156 від 10 червня 2016 року запроваджений та затверджений порядок проведення оцінки діяльності керівників підприємств, установ та організацій, що є об`єктами спільної власності територіальних громад сіл, селищ, міст Херсонської області, також розроблений перелік показників для підведення підсумків господарської діяльності підприємств об`єктів спільної власності територіальних громад сіл, селищ, міст Херсонської області за звітний рік.

Суд не погоджується з доводами позивача про порушення вказаного порядку під час ухвалення спірного розпорядження, оскільки в даному випадку дія вказаного порядку по відношенню до позивача не розповсюджується і для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності не є обов`язковою умовою застосовувати виключно вказаний порядок, при цьому, відповідач під час притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності вказаним порядком не керувався і в цьому порушень суд не вбачає.

Положеннями ст.149 КЗпП України передбачено, що до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника.

Порушенням службової дисципліни вважається протиправне, неналежне виконання працівником трудових обов`язків.

Протиправність поведінки полягає в порушенні трудових обов`язків, закріплених нормами трудового права: КЗпП, правилами внутрішнього трудового розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, а також у порушенні або невиконанні наказів і розпоряджень.

Розпорядженням голови Херсонської обласної ради Мангера В.М. від 15.07.2019 року за № 134 «Про оголошення догани директору комунального закладу Херсонської обласної ради «Херсонський психоневрологічний будинок - інтернат» ОСОБА_2 » позивачу, як особі, яка обіймає посаду директора КЗ ХОР ХПБІ, оголошено догану.

Відповідно до вказаного розпорядження, підставою для його винесення та оголошення позивачу догани послугували службова записка управління розвитку об`єктів спільної власності територіальних громад області виконавчого апарату Херсонської обласної ради від 02 липня 2019 року про проведений аналіз закупівлі товарів Комунальним закладом Херсонської обласної ради «Херсонський психоневрологічний будинок інтернат» та пояснення позивача від 04 липня 2019 року, при цьому, в провину позивачу ставляться виявлені 03 липня 2019 року порушення, допущенні при закупівлі товарів для потреб Інтернату, наслідком яких є уникнення проведення тендерної процедури, а саме: закупівля соків фруктових/овочевих на підставі двох прямих договорів, з заниженням обсягів закупівлі у порівнянні з 2018 роком на 970,4 кг та за економічно невигідними умовами (на 7,6 % вище), що може призвести до невиконання норм харчування, а окрім того придбання у ФОП ОСОБА_3 , серед видів діяльності якої відсутня торгівля меблями, диванів, ліжок та тумб приліжкових за двома прямими договорами з розділенням предмет закупівлі на суми, що межують з сумами, на які відповідно до чинного законодавства України передбачено проведення тендерної процедури (сума за договором № 41 - 199 980,0 грн., за договором № 55 - 199 100,0 грн.).

Листом Херсонської обласної ради від 03.07.2019 року за № 01-21-322-108-417/16, посилаючись на зроблений Управлінням розвитку об`єктів спільної власності територіальних громад Херсонської області аналіз закупівлі товарів КЗ ХОР ХПБІ згідно відкритих даних Інтернет-ресурсів (ProZorro тощо), було затребувано від позивача надати інформацію стосовно вказаних в самому листі фактів, що згодом стали підставою для оголошення позивачу догани, на що позивачем листом від 04 липня 2019 року за № 166 надано було відповідні пояснення та інформацію з приводу виявлених фактів, які стали підставою для оголошення позивачу догани.

Відповідно до статті 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватися трудової дисципліни.

Трудова дисципліна - це система правових норм, що регулюють внутрішній трудовий розпорядок, встановлюють трудові обов`язки працівників та роботодавця, визначають заохочення за успіхи в роботі й відповідальність за невиконання цих обов`язків.

Згідно з частиною першою статті 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано такий захід стягнення як догана.

Частиною першою статті 148 КЗпП України визначено, що дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення.

Ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника.

Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків.

Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку.

Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, з яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина, як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності.

Догана є дисциплінарним заходом особистого немайнового характеру. Це стягнення полягає у негативній оцінці і засудженні поведінки працівника в трудовому колективі. Такий моральний осуд покликаний спонукати працівника надалі належно виконувати свої трудові обов`язки. Адже працівник має усвідомлювати, що в разі порушення ним трудової дисципліни після оголошення йому догани до нього роботодавцем може застосовуватися більш суворе стягнення, передбачене законодавством, зокрема звільнення.

Відповідно до статті 149 цього ж Кодексу до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника.

При розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок.

За ч. 2 ст. 38 ЗУ«Про публічні закупівлі» (в редакції на момент подій, які ставляться в провину позивачу) за порушення вимог, установлених цим Законом в частині прийнятих рішень, вибору і застосування процедур закупівлі, відповідальність несуть члени тендерного комітету або уповноважена особа (особи) персонально.

Доказів на підтвердження того, що позивач в розумінні положень ст. 38 ЗУ«Про публічні закупівлі» є відповідальною особою за порушення вимог щодо прийнятих рішень, вибору і застосування процедур закупівлі з боку відповідача не надано.

Таким чином, застосувавши дисціплінарне стягнення, відповідач не врахував вказані положення та достовірно не встановив чи мало місце правопорушення зі сторони саме позивача, який ступень тяжкості проступку та заподіяна шкода, якщо така мала місце.

Догана є дисциплінарним заходом особистого немайнового характеру. Це стягнення полягає у негативній оцінці і засудженні поведінки працівника в трудовому колективі. Такий моральний осуд покликаний спонукати працівника надалі належно виконувати свої трудові обов`язки. Адже працівник має усвідомлювати, що в разі порушення ним трудової дисципліни після оголошення йому догани до нього роботодавцем може застосовуватися більш суворе стягнення, передбачене законодавством, зокрема звільнення.

Відповідно до статті 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір.

Відповідно до статті 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: догана або звільнення.

Приписами статті 149 КЗпП України передбачено, що до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку.

Отже, в силу статей 147 - 149 КЗпП України роботодавець має право застосовувати до працівника дисциплінарне стягнення за винне невиконання або неналежне виконання працівником покладених на нього саме трудових обов`язків.

Оскаржене розпорядження не містить чіткого і конкретного формулювання як суті, так і обставин вчинення певного дисциплінарного проступку і які саме негативні наслідки настали для КЗ ХОР ХПБІ та яким чином це вплинуло на стабільність роботи КЗ ХОР ХПБІ.

Підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок винне, протиправне невиконання або неналежне виконання працівником покладених на нього посадових обов`язків (порушення трудової дисципліни), за яке передбачається дисциплінарна відповідальність. Діяння є дисциплінарним проступком за наявності трьох умов: якщо діяння є протиправним; якщо діяння є винним, тобто вчинене навмисно або з необережності; якщо не виконані або неналежно виконані саме посадові обов`язки.

Окрім того дисциплінарна відповідальність працівника полягає в накладенні передбачених законом дисциплінарних стягнень за порушення ним трудової дисципліни. Порушенням трудової дисципліни вважається протиправне, неналежне виконання працівником трудових обов`язків. Підставою дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, до складу якого традиційно включається суб`єкт, суб`єктивна сторона, об`єкт і об`єктивна сторона.

Суб`єктом дисциплінарного проступку є особа, яка перебуває у трудових правовідносинах з відповідачем.

Суб`єктивну сторону дисциплінарного проступку характеризує вина і виступає в двох формах: умислу чи необережності.

В усіх випадках наявності вини спільним і обов`язковим її елементом є усвідомлення особою протиправності свого діяння, якщо ж немає усвідомлення немає і вини.

Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою правопорушника.

Протиправність поведінки полягає в порушенні трудових обов`язків, закріплених нормами трудового права: КЗпП, правилами внутрішнього трудового розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, а також у порушенні або невиконанні наказів і розпоряджень власника, уповноваженої ним адміністрації.

Загальним об`єктом дисциплінарного проступку є дисципліна праці. Дисциплінарне стягнення - це передбачена законом міра примусу, що застосовується певним органом до працівника, який порушив трудову дисципліну.

При притягненні до дисциплінарної відповідальності слід обов`язково встановлювати чи був насправді факт порушення трудової дисципліни, в якій формі вини проявилось порушення трудової дисципліни, причини, що спонукали працівника вчинити дисциплінарний проступок, обставини, за яких його вчинено.

Відповідно до ст.11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи (за винятком тих осіб, які не мають цивільної процесуальної дієздатності), в інтересах яких заявлено вимоги.

Відповідно до ст.57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Статті 58 та 59 ЦПК України вказують на те, що докази повинні бути належними та допустимими.

Статтею 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Проаналізувавши встановлені фактичні обставини по справі, оцінивши представлені сторонами докази, в їх сукупності, суд дійшов до висновку про наявність достатніх підстав для задоволення позову.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 6-13, 81, 141, 258, 259, 263- 265, 354 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , поданим від імені та в інтересах ОСОБА_2 , до Херсонської обласної ради про визнання незаконним та скасування розпорядження про оголошення догани - задовольнити.

Скасувати розпорядження голови Херсонської обласної ради Мангера Владислава Миколайовича від 15.07.2019 року за №134 "Про оголошення догани директору комунального закладу Херсонської обласної ради "Херсонський психоневрологічний будинок-інтернат", про оголошення догани ОСОБА_2 .

Рішення може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції на протязі тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції до Херсонського апеляційного суду.

До початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи через Херсонський міський суд Херсонської області.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, строк подання апеляційної скарги обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому рішення суду не було вручено в день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідного рішення суду.

Суддя Ю.М.Єпішин