Справа № 643/9061/19
Провадження № 2/643/714/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.01.2020 року м. Харків

Московський районний суд м. Харкова у складі головуючого судді Крівцова Д.А., за участю секретаря терещенко В.В., розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові цивільну справу за позовом адвоката Головань Тетяни Георгіївни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 , до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Комунального підприємства «Жилкомсервіс» про усунення перешкод у користуванні квартирою, вселення та відкриття особового рахунку, -

ВСТАНОВИВ:

10.06.2019 року адвокат Головань Т.Г., яка діє в інтересах ОСОБА_1 , звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , КП «Жилкомсервіс», в якому просить: вселити ОСОБА_1 до квартири АДРЕСА_1 (далі Квартира); усунути перешкоди у користуванні Квартирою, співвласником якої є ОСОБА_1 , шляхом надання йому постійного безперешкодного доступу до Квартири, надання ключів від дверей Квартири; зобов`язати відповідачів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 не чинити ОСОБА_1 перешкоди у користуванні Квартирою; зобов`язати відповідача КП «Жилкомсервіс» відкрити особовий рахунок по Квартирі на ім`я ОСОБА_1 .

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що позивач після смерті матері отримав у спадщину 1/2 частини її долі за заповітом. На сьогоднішній день позивач володіє 1/8 часткою ОСОБА_4 , яку отримав як спадщину, та 1/4 часткою Квартири, яку отримав після приватизації. Отже, позивачу належить 3/8 частин Квартири. За вказаною адресою позивач зареєстрований з 22.01.1986 року. Співвласниками вказаної квартири є сестра позивача ОСОБА_2 та її дочка ОСОБА_3 27.11.2014 року Московським районним судом м. Харкова було ухвалено рішення, яким позов ОСОБА_1 задоволено і визначено порядок користування житловим приміщенням Квартири шляхом виділення ОСОБА_1 в користування житлової кімнати літ. 5 площею 11,2 кв.м. Також зазначеним рішенням були визначені приміщення, що залишились у спільному користуванні. Проте ОСОБА_2 продовжує чинити перешкоди у користуванні ОСОБА_4 та не зважає на необхідність виконання рішення суду. На даний час в Квартирі проживають відповідачі, які не дозволяють позивачу користуватися Квартирою та наполягають на тому, що тільки вони можуть розпоряджатися Квартирою.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 30.07.2019 року відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено проводити за правилами загального позовного провадження.

29.10.2019 року через канцелярію суду від представника позивача ОСОБА_1 адвоката Головань Тетяни Георгіївни надійшло клопотання про зупинення провадження у вищевказаній справі у зв`язку із смертю позивача ОСОБА_1 на період оформлення спадщини, що залишилась після смерті останнього.

Представник позивача ОСОБА_1 адвокат Головань Т.Г. в підготовче судове засідання 21.01.2020 року не з`явилась, про дату, час та місце судового розгляду повідомлялась належним чином, причини неявки суду не повідомила.

Відповідачі в підготовче судове засідання 21.01.2020 року не з`явились, про дату, час та місце судового розгляду повідомлялись належним чином, причини неявки суду не повідомили.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступних висновків.

Згідно Свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 09.10.2019 року, ОСОБА_1 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 54 років, про що складено актовий запис за № 14499.

Відповідно до ч. 4 ст. 25 ЦК України цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті.

Статтею 55 ЦПК України визначено, що у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії цивільного процесу.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 251 ЦПК України, суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у разі смерті або оголошення фізичної особи померлою, яка була стороною у справі, якщо спірні правовідносини допускають правонаступництво.

Пунктом 7 ч. 1 ст. 255 ЦПК України передбачено, що суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які були однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

Як зазначено в Постанові Верховного Суду від 20.03.2018 по справі № 910/1972/17, за загальним визначенням правонаступництво - це перехід прав і обов`язків від одного суб`єкта до іншого. Правонаступництво може бути універсальним або частковим (сингулярним). За універсального правонаступництва до правонаступника (фізичної або юридичної особи) переходять усі права і обов`язки того суб`єкта, якому вони належали раніше. За часткового (сингулярного) правонаступництва від одного до іншого суб`єкта переходять лише окремі права і обов`язки. Правонаступництво є самостійною підставою заміни кредитора у зобов`язанні. Правонаступництво слід розглядати як певний юридичний механізм похідного правонабуття, за яким до правонаступника переходять суб`єктивні права та обов`язки попередника.

Вирішуючи питання відносно того, чи допускають спірні відносини правонаступництво, суд в тому числі керується положеннями ст. 1219 ЦК України, згідно якої не входять до складу спадщини права та обов`язки, що нерозривно пов`язані з особою спадкодавця, зокрема особисті немайнові права, а також права та обов`язки особи як кредитора або боржника, які випливають із зобов`язання, що пов`язане з його особою і у зв`язку з цим не може бути виконане іншою особою.

Згідно ст. 271 ЦПК України, зміст особистого немайнового права становить можливість фізичної особи вільно, на власний розсуд визначати свою поведінку у сфері свого приватного життя.

Як вбачається з положень ст. 270 ЦК України, до особистих немайнових прав відноситься в тому числі право на недоторканність житла та право на вільний вибір місця проживання.

Згідно ст. 310 ЦК України, до особистих немайнових прав, що забезпечують соціальне буття фізичної особи, відноситься право на місце проживання, згідно якого фізична особа має право на місце проживання. Фізична особа має право на вільний вибір місця проживання та його зміну, крім випадків, встановлених законом.

Виходячи із змісту та предмету позовних вимог, в даній справі позивачем заявлялись вимоги, пов`язані із реалізацією особистих немайнових прав ОСОБА_1 , а саме права на місце проживання.

За таких обставин суд приходить до висновку, що спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

Враховуючи наведене, суд відмовляє в зупиненні провадження у справі та закриває провадження в даній цивільній справі.

Одночасно суд роз`яснює учасникам справи, що спадкоємці ОСОБА_1 , в разі порушення їх особистого немайнового права на проживання в Квартирі, не позбавлені права особисто звернутись до суду за захистом свого особистого немайнового права.

Керуючись ст. 251, 255, 258-261, 353, 354 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Головань Тетяни Георгіївни про зупинення провадження у цивільній справі за позовом адвоката Головань Тетяни Георгіївни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 , до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Комунального підприємства «Жилкомсервіс» про усунення перешкод у користуванні квартирою, вселення та відкриття особового рахунку.

Провадження у цивільній справі за позовом за позовом адвоката Головань Тетяни Георгіївни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 , до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Комунального підприємства «Жилкомсервіс» про усунення перешкод у користуванні квартирою, вселення та відкриття особового рахунку закрити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Московський районний суд м. Харкова протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали. Учасник справи, якому повний текст ухвали не було вручено у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому повного тексту ухвали. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 Цивільного процесуального кодексу України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Суддя Крівцов Д.А.