Справа № 390/504/20
Провадження №2/390/352/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"17" грудня 2020 р. Кіровоградський районний суд Кіровоградської області в складі:

головуючого судді Терещенка Д.В.,

при секретарі Петрук Г.Ю., Негретовій Л.Ю.,

за участю прокурора Петрікеєвої О.І.,

представника відповідача 1 ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ,

представник відповідача 2 адвоката Антонова А.А.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Кропивницький цивільну справу за позовом Кіровоградської місцевої прокуратури, в інтересах держави, до Соколівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання недійсним рішення та витребування земельної ділянки,

встановив:

В провадженні Кіровоградського районного суду Кіровоградської області перебуває вищевказана справа.

16.12.2020 від представника відповідача 2 - адвоката Антонова А.А. надійшло клопотання про залишення позову без розгляду, яке обґрунтовано відсутністю у прокурора підстав для звернення до суду з вищевказаним позовом.

Прокурор заперечувала щодо задоволення даного клопотання, оскільки підстави для звернення прокурором до суду з даним позовом викладені в позовній заяві та підтверджуються доданими до неї документами. Надала додаткові письмові пояснення, які долучені до матеріалів справи.

Представники відповідача 1 - ОСОБА_1 та ОСОБА_2 підтримали заявлене клопотання та просили задовольнити.

Відповідач ОСОБА_4 в призначене підготовче судове засідання не з`явився, в відзиві на позов від 11.12.2020 просив розглядати справу без його участі.

Заслухавши думку учасників процесу, які з`явились в судове засідання, дослідивши обґрунтування поданого клопотання та матеріали справи в межах заявленого клопотання, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч.3 ст.23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Враховуючи, що компетентним органом в даному випадку має бути Соколівська сільська рада Кропивницького району Кіровоградської області, проте в даній справі оскаржується рішення, прийняте вказаною сільською радою, а тому вона є відповідачем у справі, в зв`язку з чим прокурор самостійно представляє інтереси держави та звернувся до суду як позивач, а не як представник органу місцевого самоврядування.

Отже, суд вважає, що клопотання представника відповідача 2 - адвоката Антонова А.А. є необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню.

Крім того, судом встановлено, що 03.06.2020 до суду від позивача надійшла заява про зміну предмета позову, в якій просять: визнати незаконним та скасувати рішення Соколівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області від 04.07.2019 № 2547 «Про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність (шляхом безоплатної передачі) для ведення особистого селянського господарства громадянину ОСОБА_3 »; витребувати у ОСОБА_5 на користь Соколівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області земельну ділянку сільськогосподарського призначення загальною площею 4,000 га для ведення особистого селянського господарства, кадастровий номер земельної ділянки :02:000:2071. В обґрунтування заяви зазначено, що у провадженні Кіровоградського районного суду Кіровоградської області перебуває справа за позовом в.о. керівника Кіровоградської місцевої прокуратури, в інтересах держави, до Соколівської сільської ради, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про: визнання недійсним рішення Соколівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області від 04.07.2019 № 2547 «Про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність (шляхом безоплатної передачі) для ведення особистого селянського господарства громадянину ОСОБА_3 »; витребування у ОСОБА_4 на користь Соколівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області земельної ділянки сільськогосподарського призначення загальною площею 2,000 га для ведення особистого селянського господарства, кадастровий номер земельної ділянки :02:000:2068. Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно встановлено, що відповідачем ОСОБА_4 вчинено дії по об`єднанню спірної земельної ділянки з кадастровим номером :02:000:2068 із земельною ділянкою з кадастровим номером :02:000:2067, витребування якої є предметом позову прокурора по аналогічній справі, що перебуває в провадженні Кіровоградського районного суду Кіровоградської області. 06.04.2020 до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно внесено відомості про об`єднання об`єктів нерухомого майна - земельних ділянок з кадастровими номерами :02:000:2068 та :02:000:2067. Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна, що утворився в процесі об`єднання - 225, кадастровий номер новоутвореної земельної ділянки - :02:000:2071, загальна площа земельної ділянки 4,000 га. У подальшому, ОСОБА_4 на підставі договору купівлі-продажу земельної ділянки № 395 від 14.04.2020 її відчужено ОСОБА_5 . До Державного реєстру речових прав на нерухоме майно 14.04.2020 внесено відомості про право власності ОСОБА_5 на об`єкт нерухомого майна з реєстраційним номером 225, а саме: земельну ділянку загальною площею 4,000 га з кадастровим номером :02:000:2071. Отже, внаслідок об`єднання земельних ділянок з кадастровими номерами :02:000:2068, :02:000:2067, спірна земельна ділянка перестала існувати як об`єкт права. Земельні ділянки з кадастровими номерами :02:000:2067, :02:000:2068 вибули з володіння територіальної громади внаслідок порушення закону не лише набувачами земельної ділянки, а й органу, уповноваженого на розпорядження цією земельною ділянкою - Соколівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області. Витребування майна від добросовісного набувача залежить від наявності волі на передачу цього майна у власника майна - відчужувача за першим правочином. Незаконність дій ОСОБА_3 та Соколівської сільської ради Кропивницького району при прийнятті рішення, на підставі якого ОСОБА_3 повторно безоплатно отримав у власність земельну ділянку площею 2 га для ведення особистого селянського господарства понад норму, встановлену Земельним кодексом України, не може оцінюватися як воля власника спірного нерухомого майна - територіальної громади на вибуття майна із його володіння. Тобто воля територіальної громади як власника земель може виражатися лише в таких діях органу місцевого самоврядування - Соколівської сільської ради Кропивницького району, які відповідають вимогам законодавства, інтересам держави і суспільства. Оскільки передумовою набуття права власності ОСОБА_6 на вказану земельну ділянку були попередні незаконні рішення Соколівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області, інтереси держави підлягають захисту шляхом повернення цих земель у власність сільської ради. Враховуючи викладене, земельна ділянка площею 4,000 га (кадастровий номер :02:000:2071), що розташована на території Соколівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області, підлягає витребуванню у добросовісного набувача ОСОБА_6 . У зв`язку з цим, позивач користуючись правом, наданим ч.3 ст.49 ЦПК України, вважає за необхідне змінити предмет позову (а.с.98-102).

Також 03.06.2020 від позивача надійшло клопотання про заміну відповідача, в якому просять здійснити заміну первісного відповідача ОСОБА_4 належним відповідачем - ОСОБА_5 . Клопотання мотивовано тим, що відповідачем по справі ОСОБА_4 на підставі договору купівлі- продажу земельної ділянки № 395 від 14.04.2020 відчужено ОСОБА_5 земельну ділянку загальною площею 4,000 га з кадастровим номером :02:000:2071. У зв`язку з цим, до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно 14.04.2020 внесено відомості про право власності ОСОБА_5 на об`єкт нерухомого майна з реєстраційним номером 225, а саме: земельну ділянку загальною площею 4,000 га з кадастровим номером :02:000:2071. Враховуючи, що новим власником земельної ділянки з кадастровим номером :02:000:2071 є ОСОБА_5 , на підставі договору купівлі-продажу земельної ділянки № 395 від 14.04.2020, позивач вважає, що наявні підстави для заміни первісного відповідача ОСОБА_4 належним відповідачем - ОСОБА_5 (а.с.115-116).

22.06.2020 від Соколівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області надійшло заперечення на заяву про зміну предмета позову та на заяву про заміну відповідача, які обґрунтовані тим, що земельна ділянка загальною площею 4,000 га з кадастровим номером :02:000:2071 не може бути предметом цього позову. Крім того, ОСОБА_5 придбала земельну ділянку з кадастровим номером :02:000:2071, власником якої був ОСОБА_4 , тобто Соколівська сільська рада власником об`єкту цивільних прав - земельної ділянки з кадастровим номером :02:000:2071, ніколи не була, відповідно і не може претендувати на неї. Також зазначає, що навіть у разі визнання рішення Соколівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області від 04.07.2019 № 2547 «Про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність (шляхом безоплатної передачі) для ведення особистого селянського господарства громадянину ОСОБА_3 » недійсним, витребувано може бути лише земельну ділянку з кадастровим номером :02:000:2068, загальною площею 2,000 га, а ОСОБА_5 такою земельною ділянкою не володіє. Крім того, в запереченнях представник відповідача наголошує на тому, що з поданої заяви прокуратурою та додатків до неї, в тому числі з інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №№ 208865081, 208865274, 208866077 не вбачається, що земельна ділянка з кадастровим номером :02:000:2071 створена в результаті об`єднання земельних ділянок з кадастровими номерами :02:000:2068 та :02:000:2067. Враховуючи зазначене, просили в задоволення поданих заяв відмовити та відмітили, що на їх переконання ОСОБА_5 не може бути відповідачем по даній справі (а.с.135-139, 140-142).

11.12.2020 від відповідача по справі ОСОБА_4 надійшов відзив на позов, в якому він просить відмовити в задоволенні клопотання про заміну відповідача та у задоволенні позову (а.с.211-215).

В підготовчому засіданні 29.09.2020 сторони висловили свою позицію щодо зміни предмету позову та заміни відповідача.

Прокурор підтримала подані нею клопотання про зміну предмета позову та заміну відповідача від 03.06.2020 і просила задовольнити.

Представники відповідача 1 ОСОБА_1 та ОСОБА_2 заперечували відносно задоволення клопотань прокурора, з підстав викладених в письмових запереченнях від 22.06.2020.

Представник відповідача ОСОБА_3 - адвокат Антонов А.А. заперечував щодо задоволення клопотань прокурора та зазначив, що вважає клопотання про заміну відповідача передчасним.

Перевіривши заяву про зміну предмету позову й додані до неї матеріали, суд приходить до висновку, що заява не відповідає вимогам ст. 49 ЦПК України, у розумінні права подачі письмової заяви про зміну предмету або підстави позову, а тому не підлягає прийняттю, з таких підстав.

Згідно з ч.3 ст.49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Предмет позову - це матеріальний зміст позовних вимог позивача, тобто матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої він просить ухвалити судове рішення.

Підстава позову - це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, які об`єктивуються у поданих доказах. Підставами позову, які згідно зі ст.49 ЦПК України може змінити лише позивач, слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги, а не самі по собі посилання позивача на певну норму закону, яку суд може замінити, якщо її дія не поширюється на дані правовідносини.

Відповідно до постанови ВС від 22.05.2019 у справі №640/7778/18, підстави позову як елементу його змісту, суд повинен перевірити, на підставі чого, тобто яких фактів (обставин) і норм закону позивач просить про захист свого права.

При цьому, позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Зміна підстав і предмету позову не допускається, якщо в процесі розгляду справи змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦП України.

Судом встановлено, що при пред`явленні позову позивач просив, крім вимоги про визнання незаконним та скасування рішення Соколівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області від 04.07.2019 № 2547 «Про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність (шляхом безоплатної передачі) для ведення особистого селянського господарства громадянину ОСОБА_3 », витребувати у ОСОБА_4 на користь Соколівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області земельної ділянки сільськогосподарського призначення загальною площею 2,000 га для ведення особистого селянського господарства, кадастровий номер земельної ділянки :02:000:2068. Проте до закінчення підготовчого засідання позивачзвернувся до суду в порядку ст.49 ЦПК України з заявою про зміну предмету позову в частині витребування майна, в якій просить задовольнити нові позовні вимоги, а саме: витребувати у ОСОБА_5 на користь Соколівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області земельну ділянку сільськогосподарського призначення загальною площею 4,000 га для ведення особистого селянського господарства, кадастровий номер земельної ділянки :02:000:2071. В обґрунтування заяви зазначено, що відповідачем ОСОБА_4 вчинено дії по об`єднанню спірної земельної ділянки з кадастровим номером :02:000:2068 із земельною ділянкою з кадастровим номером :02:000:2067, як наслідок 06.04.2020 до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно внесено відомості про об`єднання вказаних об`єктів нерухомого (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна, що утворився в процесі об`єднання 225), кадастровий номер новоутвореної земельної ділянки - :02:000:2071, загальна площа земельної ділянки 4,000 га. У подальшому, ОСОБА_4 на підставі договору купівлі-продажу земельної ділянки № 395 від 14.04.2020 її відчужено ОСОБА_5 (14.04.2020 до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно внесено відомості про право власності ОСОБА_5 на об`єкт нерухомого майна з реєстраційним номером 225, а саме: земельну ділянку загальною площею 4,000 га з кадастровим номером :02:000:2071). Отже, внаслідок об`єднання земельних ділянок спірна земельна ділянка з кадастровим номером :02:000:2068 перестала існувати як об`єкт права.

Отже, з заяви та додатків до неї слідує, що позивач фактично звернувся з новою позовною заявою до нового відповідача - ОСОБА_5 , змінивши не лише предмет, а й підстави позову, вказане суперечить положенням діючого ЦПК України, а тому заява не підлягає задоволенню.

Також судом при вирішенні питання щодо зміни предмета позову враховано, що земельна ділянка з кадастровим номером :02:000:2067 є предметом розгляду іншої цивільної справи, яка перебуває в провадженні Кіровоградського районного суду Кіровоградської області, про що неодноразово зазначалось сторонами у справі.

Вирішуючи питання щодо клопотання позивача про заміну відповідача, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. ч.1, 2 ст. 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі.

Отже заміна первісного відповідача є правом позивача.

Однак враховуючи, що позивачем заявлено клопотання про заміну первісного відповідача ОСОБА_4 належним відповідачем - ОСОБА_5 , у зв`язку із поданням заяви про зміну предмета позову, проте вказана заява не прийнята судом, а тому і клопотання про заміну відповідача задоволенню не підлягає.

При цьому, суд вважає за необхідне роз`яснити позивачу, що якщо в процесі розгляду справи змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК України і одночасною відмовою від раніше заявлених вимог.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.12, 13, 49, 51, 257, 258, 260, 261, 352, 353 ЦПК України, суд

постановив:

Клопотання представника відповідача 2 адвоката Антонова А.А. про залишення позову без розгляду залишити без задоволення.

Відмовити у прийнятті заяви про зміну предмету позову у справі №390/504/20 у цивільній справі за позовом Кіровоградської місцевої прокуратури, в інтересах держави, до Соколівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання недійсним рішення та витребування земельної ділянки.

Клопотання позивача про заміну первісного відповідача - залишити без задоволення.

Роз`яснити позивачу, що якщо в процесі розгляду справи змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК України і одночасною відмовою від раніше заявлених вимог.

Оголосити перерву у підготовчому судовому засіданні на 14.00 год. 28.01.2021.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Кропивницького апеляційного суду через Кіровоградський районний суд Кіровоградської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Суддя Кіровоградського районного суду

Кіровоградської області Д.В.Терещенко