Справа №: 398/4789/20
провадження №: 2/398/2154/20
УХВАЛА

"21" грудня 2020 р. Суддя Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області Бугайченко Т.А., розглянувши зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа ОСОБА_3 , про поділ спільного майна подружжя та встановлення факту спільного проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу.

18 грудня 2020 року від відповідача ОСОБА_1 надійшов зустрічний позов до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя.

Ознайомившись з зустрічною позовною заявою та додатками до неї, суд дійшов наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Ухвалою від 14 липня 2020 року відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа ОСОБА_3 , про поділ спільного майна подружжя та встановлення факту спільного проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу та встановлено відповідачу строк в п`ятнадцять днів із дня вручення даної ухвали для подання відзиву.

Копію ухвали від 14 липня 2020 року разом з копією позовної заяви з додатками та судовою повісткою відповідач отримала 15 липня 2020 року. 30 липня 2020 року від ОСОБА_1 надійшов відзив на позовну заяву ОСОБА_2 .

Тобто, строк для подання зустрічного позову закінчився 31 липня 2020 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Згідно ч. 1 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Зустрічний позов подано ОСОБА_1 з порушенням вимог ч. 1 ст. 193 ЦПК України, тобто порушенням строків, при цьому не зазначено причини пропуску строків і не заявлено клопотання про їх поновлення у разі такої необхідності.

Звертаючись до суду, позивач зазначила ціну позову в 2 558,47 грн.

Згідно ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається: 1) у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку; 2) у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

ОСОБА_1 в зустрічній позовній заяві просить: 1) стягнути з ОСОБА_2 компенсацію вартості 1/2 частини легкового автомобіля Daewoo Matiz в розмірі 33 277,46 грн., 2) стягнути з ОСОБА_2 компенсацію вартості 1/2 частини легкового автомобіля Mitsubishi Galant 2.4 Intense AT в розмірі 128 070,00 грн., 3) визнати за ОСОБА_1 право спільної часткової власності на 1/2 частину житлового будинку з господарсько-побутовими будівлями та спорудами за адресою: АДРЕСА_1 .

При цьому, ОСОБА_1 сплачено судовий збір за першою вимогою 332,77 грн., за другою вимогою 1 280,70 грн., за третьою вимогою 945,00 грн.

В постанові КЦС ВС від 01 квітня 2020 року у справі № 554/9866/18 (провадження № 61-1520вс20) наведено підхід до обрахування ціни позову, в якій суд, вирішуючи питання щодо судових витрат, зазначив, що ціна позову складається з загальної вартості майна, яке позивач просить поділити, хоча позивач просив виділити йому лише частину цього майна.

Як зазначено в позові, вартість будинку, право власності на 1/2 частину якого ОСОБА_1 просить визнати за собою, становить 189 000 грн., при цьому ОСОБА_1 судовий збір за вимогою про визнання за нею права власності на частину будинку сплачено в розмірі 945,00 грн., тобто лише в тій частині, право власності на яку вона просить визнати за собою.

З врахуванням позиції КЦС ВС ціна позову за зустрічною позовною заявою повинна становити 350 347,46 грн. (33 277,46 + 128 070,00 + 189 000).

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою підприємцем, ставка судового встановлюється в розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При зверненні до суду з даним позовом ОСОБА_1 сплатила судовий збір в сумі 2 558,50 грн.

Таким чином, сума недоплаченого судового збору становить 944,97 грн. (3 503,47 - 2 558,50).

Відповідно до ст. 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу.

До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Відповідно до частин 1, 2 статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, зустрічну позовну заяву належить залишити без руху, надати ОСОБА_1 строк для усунення недоліків зустрічної позовної заяви (вирішити питання про звернення до суду з клопотанням про поновлення строку для подання зустрічного позову та вирішити питання про доплату судового збору) і роз`яснити, що інакше зустрічна позовна заява буде вважатися неподаною і їй повернута.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 126, 193, 194, 185, 259-261 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя залишити без руху, встановити позивачу десятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали для усунення зазначених в ухвалі недоліків.

Ухвала про залишення позовної заяви без руху не підлягає оскарженню.

Суддя Т.А. Бугайченко