Провадження № 2/761/3211/2020
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 листопада 2020 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Фролової І.В.,

секретаря судового засідання - Мехеди А.В.,

за участі:

позивача - ОСОБА_1 ,

представника позивача - ОСОБА_2 ,

представника відповідача - Чернецької М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали суду в м. Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київського комунального об`єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста «Київзеленбуд» про скасування дисциплінарних стягнень, поновлення на роботі та стягнення моральної шкоди, -

В С Т А Н О В И В

26 листопада 2019 року до Шевченківського районного суду м. Києва звернувся ОСОБА_1 з позовом до Київського комунального об`єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста «Київзеленбуд» про скасування дисциплінарних стягнень, поновлення на роботі та стягнення моральної шкоди.

У своїй позовній заяві позивач просить суд: визнати незаконним та скасувати наказ в.о. генерального директора Київського комунального об`єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста «Київзеленбуд» від 21.10.2019 року №972-п «Про оголошення догани»; визнати незаконним та скасувати наказ в.о. генерального директора Київського комунального об`єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста «Київзеленбуд» від 31.10.2019 року №1001-п «Про оголошення догани»; визнати незаконним та скасувати наказ в.о. генерального директора Київського комунального об`єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста «Київзеленбуд» від 01.11.2019 року №1008-п «Про звільнення ОСОБА_1 »; поновити ОСОБА_3 з 01.11.2019 року на посаді начальника управління міської станції захисту зелених насаджень Київського комунального об`єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста Києва «Київзеленбуд»; судові витрати стягнути з відповідача.

Свої позовні вимоги обґрунтовує тим, що наказом Київського комунального об`єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста «Київзеленбуд» № 201 від 16.10.2012 р. Позивача було прийнято до Міської станції захисту зелених насаджень на посаду директора. Згідно наказу Відповідача № 59-П від 30.03.2017 р. позивача було прийнято на посаду начальника Управління міської станції захисту зелених насаджень в порядку переведення з Міської станції захисту зелених насаджень. Наказом Відповідача № 746-п від 13.07.2018 р. ОСОБА_1 було звільнено з посади начальника управління міської станції захисту зелених насаджень з 16.07.2018 р. згідно п. 2 ст. 41 КЗпП України у зв`язку з втратою довір`я. Рішенням Шевченківського районного суду м.Києва від 12 червня 2019 року (справа № 761/29933/18) за позовом ОСОБА_1 до Київського комунального об`єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста «Київзеленбуд» про скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та стягнення моральної шкоди позовні вимоги були задоволені частково, а саме визнано незаконним та скасовано наказ про звільнення, поновлено ОСОБА_1 на посаді та стягнуто з Київського комунального об`єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста Києва «Київзеленбуд» середній заробіток за час вимушеного прогулу у розмірі 265 253 грн. 04 коп.).

Наказом в.о. генерального директора Київського комунального об`єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста «Київзеленбуд» № 972-п від 21.10.2019 р. «Про оголошення догани» Позивачу оголосили догану за порушення трудової дисципліни та за неналежне виконання завдань та своїх обов`язків відповідно до посадової інструкції.

Наказом в.о. генерального директора Київського комунального об`єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста «Київзеленбуд» № 1001-п від 31.10.2019 р. позивачу оголосили догану за неналежне виконання завдань та своїх обов`язків в частині виконання наказу від 23.10.2019 р. № 266 «Про призначення відповідальних осіб за стан охорони праці та пожежної безпеки у структурних підрозділах КО «Київзеленбуд»

Наказом в.о. генерального директора Київського комунального об`єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста «Київзеленбуд» № 1008-п від 01.11.2019 р. «Про звільнення ОСОБА_1 » до Позивача застосовано вид дисциплінарного стягнення передбаченого ст. 147 КЗпП України - звільнення.

На думку Позивача, оскаржувані накази - 972-п, 1001-п, 1008-п мають бути скасованими як незаконні, безпідставні та такі, що винесені з порушенням норм трудового законодавства, оскільки Позивач вважає, що не вчинив жодних дисциплінарних проступків, не порушував трудової дисципліни, належним чином і в повному обсязі виконував свої посадові обов`язки, визначені Посадовою інструкцією та трудовим договором виходячи з наступного.

Після поновлення Позивача на зазначеній посаді, в КО «Київзеленбуд» змінилося керівництво. Новопризначений керівник попросив Позивача про реструктуризацію виплат (265 253 грн. 04 коп. відповідно до рішення Шевченківського районного суду м. Києва), посилаючись на скрутне фінансове становище підприємства. На запропоновані умови Позивач не погодився, але було досягнуто згоди про невелике відтермінування виплат. 03 вересня 2019 р. Позивачу була сплачена зазначена сума. Після чого на переконання Позивача ставлення до нього з боку керівництва кардинально змінилося, що проявилося в упередженому ставленні, надуманими та безпідставними звинуваченнями.

Так, наказом № 972-п Позивачеві було оголошено догану. В документі, зокрема, зазначається, що догана оголошена за порушення трудової дисципліни та за неналежне виконання завдань та своїх обов`язків відповідно до Посадової інструкції. Підставою винесення наказу стала службова записка начальника сектору документообігу ОСОБА_5 від 15. 10. 2019 р. вн-10 відповідно до якої Управлінням міської станції захисту зелених насаджень (начальником якої є Позивач) не виконано 12 доручень, при цьому зазначалось, що з метою своєчасного виконання вказаних доручень, сектором з документообігу здійснювались випереджувальний моніторинг, тобто неодноразово письмово і усно виконавцям повідомлялось про наближення термінів виконання та про їх порушення.

Позивач не погоджується із зазначеним наказом, передусім через те, що в документі чітко не зазначено які конкретно порушення трудової дисципліни та/або невиконання яких конкретно посадових обов`язків та/або рішень власника Позивачем допущено.

Крім того Позивач вважає, що наказ 972-п було винесено без відібрання у нього додаткових пояснень, без встановлення наявності вини, шкідливих наслідків та причинно наслідкового зв`язку.

Наказом № 1001-п від 31.10.2019 р. позивачу оголосили догану за неналежне виконання завдань та своїх обов`язків в частині виконання наказу від 23.10.2019 р. № 266 «Про призначення відповідальних осіб за стан охорони праці та пожежної безпеки у структурних підрозділах КО «Київзеленбуд». Підставою внесення оскаржуваного наказу стали акт про пожежу від 25.10.2019 р., письмові пояснення ОСОБА_1 викладені у формі доповідної записки від 28.10.2019 р. та наказ від 23.10.2019 р. № 266.

Відповідно до акту про пожежу від 25.10.2019 р. невідомою особою було виявлено та повідомлено про пожежу - горіння сміття на відкритій території. В акті зазначається, що пожежею знищено тільки сміття. Після з`ясування обставин Позивач подав доповідну записку від 28.10.2019 р. в якій повідомив керівництво про обставини які мали місце у день пожежі - 25.10.2019 р. та надав пропозиції щодо притягнення винних (на думку Позивача) осіб до відповідальності.

Позивач не погоджується із зазначеним наказом, оскільки вважає, що ним не було порушено обов`язків працівника, які визначено у ст. 139 КЗпП України. Тож наказ винесено з порушенням трудового законодавства, а саме: не відібрано письмових пояснень, не доведено вину, не встановлено наявність шкідливих наслідків та причинно-наслідкового зв`язку між порушенням та шкідливими наслідками.

Наказом № 1008-п від 01.11.2019 р. «Про звільнення ОСОБА_1 » до Позивача застосовано вид дисциплінарного стягнення передбаченого ст. 147 КЗпП України - звільнення. Підставою винесення наказу стала службова записка ОСОБА_5 від 31.10.2019 р. вн -17, пояснювальна записка Позивача від 31.10.2019 р. і оскаржувані накази 972-п та 1001-п.

Позивач вважає, що при винесенні Наказу 1008-п Відповідач знехтував положеннями ч. 3 ст. 149 КЗпП України, якою визначено, що при обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. В оскаржуваному наказі не обумовлено чітко і конкретно за який саме проступок до Позивача застосовано такий вид стягнення як звільнення.

Також Позивач вказує на те, що йому не зрозуміло яким чином його можна було звільнити на підставі ч. 3 ст.40 КЗпП України, враховуючи що відповідно до норм цієї ж статті не допускається звільнення працівника з ініціативи власника або уповноваженого ним органу в період його тимчасової непрацездатності (крім звільнення за пунктом 5 цієї статті), а також у період перебування працівника у відпустці.

Щодо вимог про стягнення моральної шкоди, то їх Позивач мотивує тим, що у зв`язку порушенням Відповідачем права Позивача на працю, що виявилось у незаконному звільненні, що в свою чергу призводить до моральних страждань, які вимагають додаткових зусиль для організації життя. На думку Позивача, порушення права на працю тягне за собою порушення принципів соціальної і правової держави, що тягне необхідність поновлення цих принципів шляхом стягнення завданої моральної шкоди з роботодавця винного у вчиненні незаконного звільнення працівника.

26 листопада 2019 р до Шевченківського районного суду надійшла вказана позовна заява.

27 листопада 2019 р. протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями матеріали позову передані на розгляд судді Фролової І.В.

11 грудня 2009 р. ухвалою суду Шевченківського районного суду м. Києва у справі відкрито провадження, вирішено питання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

18 лютого 2020 року відповідач надав відзив на позовну заяву, в якому проти позовних вимог заперечив та просив відмовити у їх задоволенні у повному обсязі з огляду на таке. Відповідач визнає обставини винесення наказів про оголошення догани та про звільнення з займаної посади начальника управління міської станції захисту зелених насаджень з 01.11.2019 р. згідно ч. 3 ст. 40, п.2 ч. 1 ст. 147 КЗпП України. Проте, Відповідач вважає, що твердження позивача щодо незаконності наказів про винесення догани та про звільнення є безпідставним.

Так, Наказ №972-п був виданий з урахуванням факту прострочення, кількості та системності порушень виконавської дисципліни зі сторони Позивача, а також враховуючи його пояснення. Як вже зазначалося, підставою винесення наказу стала службова записка начальника сектору документообігу ОСОБА_5 від 15. 10. 2019 р. вн-10 відповідно до якої Управлінням міської станції захисту зелених насаджень (начальником якої є Позивач) не виконано 12 доручень, при цьому зазначалось, що з метою своєчасного виконання вказаних доручень, сектором з документообігу здійснювались випереджувальний моніторинг, тобто неодноразово письмово і усно виконавцям повідомлялось про наближення термінів виконання та про їх порушення. Однак Позивачем були проігноровані заходи превентивного впливу.

Наказ №1001 - п про оголошення догани було видано за неналежний контроль за станом пожежної безпеки, на території Міської станції захисту зелених насаджень (підконтрольного структурного підрозділу) оскільки, по-перше, ОСОБА_1 на підставі наказу №266 від 23.10.2019 р. було призначено відповідальним за стан охорони праці та пожежної безпеки в управління Міської станції захисту зелених насаджень. По-друге, через факт пожежі (про що складено відповідний акт) що сталася 25.10.2019 р. на території Міської станції захисту зелених насаджень. Задля з`ясування всіх обставин було створено спеціальну комісію, якою були встановлені причини та умови настання пожежі та наявність певних наслідків, а саме завдано збитків КО «Київзеленбуд» на суму 6820,04 грн.

Наказ №1008 - п про звільнення Позивача як вже зазначалося обґрунтований, зокрема службовою запискою ОСОБА_5 від 31.10.2019 р. вн -17 в якій начальник сектору з документообігу ОСОБА_5 звертається котрий раз до керівництва щодо невиконання доручень Позивачем.

Заслухавши пояснення сторін, дослідивши подані сторонами документи і матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору суд по суті встановив.

За приписами ст. 147 КЗпП України, за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких видів стягнення, як догана або звільнення.

Відповідно до приписів ч. 3 ст. 149 КЗпП України, при обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника.

Відповідно до статті 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, дотримуватися трудової дисципліни.

Трудова дисципліна - це система правових норм, що регулюють внутрішній трудовий розпорядок, встановлюють трудові обов`язки працівників та роботодавця, визначають заохочення за успіхи в роботі й відповідальність за невиконання цих обов`язків.

Ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника.

Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків.

Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку.

Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, за яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. За відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності.

Відповідно до статті 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника.

У своєму рішенні (щодо підстав та умов застосування дисциплінарного стягнення у вигляді догани за порушення трудової дисципліни - постанова від 22.07.2020 у справі № 554/9493/17; провадження № 61-38286св18). ВС зазначив, що при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок.

Для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку. Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності.

В судовому засіданні в якості свідків були допитані ОСОБА_6 та ОСОБА_5 .

ОСОБА_6 повідомив суду наступне, а саме, що останній працював з позивачем, був заступником. Під час пожежі ОСОБА_1 був на робочому місці, під час гасіння розмовляв з пожежниками. Від підписання акту про пожежу відмовився. Також зазначив, що колектив написав скаргу про незадоволення роботою ОСОБА_1 .

ОСОБА_5 повідомила суду наступне, а саме, що остання в період з жовтень-листопад 2019 року займала посаду начальника сектору документообігу. Повідомила, що документообіг здійснюється за допомогою системи «Аскод». Контроль за організацією діловодства у секторах здійснює безпосередньо керівник відділу або структурного підрозділу. Повідомила, що ознайомлювалась з доповідною запискою позивача від 16.10.2019 року, але не змогла підтвердити виконання документів у системі. Щодо виконання документів зазначила, що останні були виконані частково. Відповідальність за виконавчу дисципліну несе керівник, а так як ОСОБА_1 - керівник, тому на нього було складено службову записку. Також службова записка була складена на ОСОБА_1 через відсутність реагування на нагадування на невиконані документи за квартал.

Отже суд дослідивши матеріали справи та вислухавши представників сторін а також свідків, дійшов висновку, що наказ № 972-п від 21.10.2019 р. «про оголошення догани» та наказ № 1001-п від 31.10.2019р. «про оголошення догани» винесені з порушенням норм КЗпП України.

Із Наказу № 972-п від 21.10.2019 р. «про оголошення догани» вбачається, що ОСОБА_1 було оголошено догану у зв`язку з порушенням трудової дисципліни та за неналежне виконання завдань та своїх обов`язків відповідно до посадової інструкції. Підставами слугували: службова записка начальника сектора з документообігу ОСОБА_5 вн-10 від 15.10.2019 р.; письмові пояснення начальника управління міської станції захисту зелених насаджень ОСОБА_1 викладені у формі доповідної від 16.10.2019 року; копія посадової інструкції начальника управління міської станції захисту зелених насаджень ОСОБА_1 ; службова записка начальника сектора з документообігу О.Левченко вн-12 від 21.10.2019.

Судом було досліджено посадову інструкцію начальника управління міської станції захисту зелених насаджень, затвердженої В.о. генерального директора КО «Київзеленбуд» ОСОБА_8 від 01 жовтня 2019 року, з якої вбачаються наступні обов`язки позивача, а саме Начальник управління МСЗЗН:

-здійснює контроль за належною, якісною та ефективною роботою підпорядкованого управління МСЗЗН;

- здійснює контроль за виконанням покладених на управління МСЗЗН завдань;

- постійно інформувати профільного заступника генерального директора;

- щодо діяльності, управління МСЗЗН;

- координує діяльність управління МСЗЗН;

- слідкує за раціональним та ефективних використання матеріальних та технічних ресурсів управління МСЗЗН;

- стежить за необхідністю забезпечення управління МСЗЗН усіма необхідними, для його діяльності матеріальними та технічними ресурсами (спецтехнікою, технікою, матеріалами, конструкціями, паливом, комплектуючими виробами, інструментом, запасними частинами, спецодягом, господарчим інвентарем, канцелярськими товарами, тощо);

- здійснює підготовку документації необхідної для передачі комунальної техніки з балансу Об`єднання на баланси районних комунальних підприємств, лісопаркових господарств, а також інших підприємств установ, організацій усіх форм власності у відповідності до встановленої законодавством процедури;

- бере участь в узгодженні умов і укладенні договорів то стосуються діяльності підпорядкованого управління МСЗЗН;

- відповідає за подання повної та достовірної інформації для участі в процедурах закупівель товарів, робіт та послуг для управління МСЗЗН відповідно до Закону «Про публічні закупівлі»;

- бере участь у плануванні видатків і визначенні потреби у товарах, роботах та послугах управління МСЗЗН;

- контролює виконавчу дисципліну в підпорядкованому управлінні МСЗЗН та у разі потреби здійснює заходи щодо її поліпшення;

- подає пропозиції керівництву об`єднання щодо заохочення працівників управління МСЗЗН, накладання дисциплінарних стягнень на порушників виробничої і трудової дисципліни, застосування в разі потреби заходів матеріального впливу;

- контролює дотримання з боку підпорядкованих працівників управління МСЗЗН правил та вимог з охорони праці на виробництві.

Із досліджених документів не вбачається за можливе встановити, які саме порушення трудової дисципліни було допущено позивачем, а також за неналежне виконання яких саме завдань та обов`язків позивачу було оголошено догану.

Із Наказу № 1001-п від 31.10.2019 р. «про оголошення догани» вбачається, що ОСОБА_1 було оголошено догану у зв`язку з неналежним виконанням завдань та своїх обов`язків в частині виконання наказу від 23.10.2019 року №266 «Про призначення відповідальних осіб за стан охорони праці та пожежної безпеки у структурних підрозділах КО «Київзеленбуд». Підставами слугували: акт про пожежу від 25.10.2019 року; письмові пояснення начальника управління міської станції захисту зелених насаджень ОСОБА_1 викладені у формі доповідної від 28.10.2019 року; копія наказу від 23.10.2019 року №266 «Про призначення відповідальних осіб за стан охорони праці та пожежної безпеки у структурних підрозділах КО «Київзеленбуд».

Судом було досліджено акт про пожежу від 25.10.2019 року з якого було встановлено, що в наслідок пожежі не було завдано збитків, постраждалих осіб немає, винні особи не встановлені.

На підставі наведеного, суд вбачає, відсутність вини позивача у вказаній події, а від так і відсутність обставин для притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани.

Підсумовуючи вищенаведене, суд зауважує, що в зазначених наказах не вказано, саме за які порушення було накладено дисциплінарне стягнення, а вбачається лише загальні формулювання, такі як «за порушення трудової дисципліни», за «неналежне виконання завдань» тощо. Докази, які підтверджують вказані порушення на думку суду не є переконливими.

Суд вважає, що Наказ № 1008 -п від 01.11.2019 р. «про звільнення ОСОБА_1 », який ґрунтується на приписах ч.3.ст 40 КЗпП України та ст. 147 КЗпП України та відповідно на наказах № 972-п від 21.10.2019 р. «про оголошення догани» та наказ № 1001-п від 31.10.2019р. «про оголошення догани», є необґрунтованим виходячи з наступного.

Відповідно до наказу № 1008 -п від 01.11.2019 р. «про звільнення ОСОБА_1 », останнього було звільнено у зв`язку із систематичним неналежним виконанням своїх трудових й посадових обов`язків, не виконання доручення керівництва КО «Київзеленбуд», а також враховуючи систематичні скарги працівників підпорядкованого структурного підрозділу на дії позивача.

По-перше, для правомірного розірвання трудового (колективного) договору на підставі пункту 3 статті 40 КЗпП України необхідна наявність сукупності таких умов:

- порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку;

- невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності;

- невиконання або неналежне виконання трудових обов`язків повинно бути систематичним.

Оскільки суд вважає необґрунтованими накази (№ 972-п від 21.10.2019 р. та 1001-п від 31.10.2019р. ) про оголошення догани, а отже вони не можуть бути, в розумінні суду, підставою для винесення зазначеного наказу про звільнення.

По-друге, у судовому засіданні не знайшли підтвердження обставини, викладені у наказі. Оскільки не було надано доказів на підтвердження систематичності скарг працівників на дії позивача.

По-третє, вимоги до оформлювання документів ДСТУ 4163-2003 затверджено наказом Держспоживстандарту від 07.04.03 р. № 55). Згідно з цими вимогами обов`язковими реквізитами наказу є найменування установи; назва виду документа (у нашому випадку - наказ); дата складання; реєстраційний індекс (номер). Указується порядковий номер, який може бути доповнений індексом справи за номенклатурою справ (наприклад, «Наказ № 32-к», де «к» означає, що це кадровий наказ); заголовок документа, з якого повинно бути зрозуміло, про що наказ (наприклад, «Про звільнення»); текст наказу з повним формулюванням підстави для звільнення з посиланням на пункт і статтю КЗпП; підпис. Наказ складається у двох примірниках і підписується керівником установи. Один примірник наказу передається до відділу кадрів для оформлення трудової книжки працівника, другий - до бухгалтерії для проведення остаточного розрахунку зі звільнюваним. Працівник повинен бути ознайомлений із таким наказом під підпис.

Одночасно з цим, суд звертає увагу на те, що пунктом 11 Глави 9 розділу ІІ Наказу Міністерства юстиції України «Про затвердження Правил організації діловодства та архівного зберігання документів у державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях» передбачено, що з розпорядчим документом з кадрових питань (особового складу) обов`язково ознайомлюють згаданих у ньому осіб, які на першому примірнику документа чи на спеціальному бланку проставляють свої підписи із зазначенням дати ознайомлення.

Так належним та допустим доказом ознайомлення з наказом є підпис працівника (позивача) на ньому із зазначенням дати ознайомлення. З копії наказу № 1008-п від 01.11.2019 року про звільнення ОСОБА_1 не вбачається підпису позивача, а також дати ознайомлення з даним наказом.

Відповідачем не доведено, що Позивач був належним чином ознайомлений з наказом про звільнення.

Частинами 1-4 ст. 12 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

При цьому за положеннями ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: 1) керує ходом судового процесу; 2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; 3) роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; 4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; 5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

В свою чергу за положеннями ч.ч. 1,2 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Разом з тим ч. 1 ст. 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

При цьому, відповідно до вимог ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання, відповідно до ст. 80 ЦПК України.

Наявні в матеріалах справи докази, виходячи з положень ст. 80 ЦПК України, не є достатніми для того, щоб зробити висновок щодо наявності підстав для звільнення ОСОБА_1 з посади на підставі приписів ч.3 ст. 40 КЗпП України та п.2. ч. 1 ст. 147 КЗпП України.

З точки зору ст.235 КЗпП України в разі звільнення без законних підстав працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.

Тобто, нормами трудового законодавства не передбачено саме поновлення працівника на попередній посаді в разі незаконного переведення на іншу посаду.

За змістом ст.ст.11,15 ЦК України цивільні права й обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства.

Кожна особа має право на судовий захист.

Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення. Під способами захисту суб`єктивних цивільних прав розуміються закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на правопорушника.

Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів зазначено в ст.16 ЦК України.

Особа, право якої порушено, може скористатися не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права.

Спосіб захисту порушеного права прямо визначається спеціальним законом, який регламентує конкретні цивільні правовідносини.

За змістом зазначеної норми цивільного права, способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов`язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

З урахуванням порушених трудових прав позивача, суд приходить до висновку про обґрунтованість вимог позивача в цій частині позову щодо визнання незаконним та скасування наказу в.о. генерального директора Київського комунального об`єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста «Київзеленбуд» від 21.10.2019 року №972-п «Про оголошення догани», наказу в.о. генерального директора Київського комунального об`єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста «Київзеленбуд» від 31.10.2019 року №1001-п «Про оголошення догани», наказу в.о. генерального директора Київського комунального об`єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста «Київзеленбуд» від 01.11.2019 року №1008-п «Про звільнення ОСОБА_1 », що призвело до порушення трудового права позивача, а також відновлення становища, яке існувало до такого порушення, шляхом поновлення позивача на раніше займаній посаді.

Згідно до ст. 237 - 1 КЗпП України відшкодування власником або уповноваженим ним органом моральної шкоди працівнику провадиться у разі, якщо порушення його законних прав призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків і вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя.

Пленум Верховного Суду України в п. 13 постанови № 4 від 31.03.1995 р. «Про судову практику в спорах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» роз`яснив, що судам необхідно враховувати, що відповідно до ст. 237-1 КЗпП ( 322-08 ) (набрала чинності 13 січня 2000 р.) за наявності порушення прав працівника у сфері трудових відносин (незаконного звільнення або переведення, невиплати належних йому грошових сум, виконання робіт у небезпечних для життя і здоров`я умовах тощо), яке призвело до його моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків чи вимагає від нього додаткових зусиль для організації свого життя, обов`язок по відшкодуванню моральної (немайнової) шкоди покладається на власника або уповноважений ним орган незалежно від форми власності, виду діяльності чи галузевої належності.

Порядок відшкодування моральної шкоди передбачений Конституцією України, Цивільним Кодексом України (далі - ЦКУ) та Постановою Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року N 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди»

Відповідно до ст. 23 ЦКУ Моральна шкода полягає:

1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я;

2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів;

3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна;

4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.

Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Згідно ст. 1127 ЦКУ моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

Постановою Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року N 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» ( зі змінами від 27 лютого 2009 року N 1) більш деталізовано порядок відшкодування моральної шкоди, що висвітлено у п.3,4 та 5.

Зокрема, під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб.

Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв`язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків.

Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювана, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювана та вини останнього в її заподіянні.

Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.

Враховуючи обставини встановлені в судовому засіданні, суд приходить до висновку про відсутність моральної шкоди, що її було спричинено позивачу з боку відповідача. Зокрема матеріали позовної заяви не містять жодних доказів, які могли підтвердити дійсний факт його душевних страждань.

Розподіляючи судові витрати, суд керується положеннями ст. 141 ЦПК України вважає, що з відповідача на користь позивача підлягає стягненню сума судового збору у сумі 2 305,20.

Виходячи з наведеного, керуючись ст. ст. 2-5, 11-13, 133-141, 196, 200, 258, 259, 263, 268, 352, 354 ЦПК України, ст. ст. 41, 235, 237-1 КЗпП України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Київського комунального об`єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста «Київзеленбуд» про скасування дисциплінарних стягнень, поновлення на роботі та стягнення моральної шкоди - задовольнити частково.

Визнати незаконним та скасувати наказ в.о. генерального директора Київського комунального об`єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста «Київзеленбуд» від 21.10.2019 року №972-п «Про оголошення догани».

Визнати незаконним та скасувати наказ в.о. генерального директора Київського комунального об`єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста «Київзеленбуд» від 31.10.2019 року №1001-п «Про оголошення догани».

Визнати незаконним та скасувати наказ в.о. генерального директора Київського комунального об`єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста «Київзеленбуд» від 01.11.2019 року №1008-п «Про звільнення ОСОБА_1 ».

Поновити ОСОБА_3 з 01.11.2019 року на посаді начальника управління міської станції захисту зелених насаджень Київського комунального об`єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста Києва «Київзеленбуд».

Стягнути з Київського комунального об`єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста «Київзеленбуд» ( ) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) судові витрати у розмірі 2 305,20 грн. (дві тисячі триста п`ять гривень двадцять копійок).

В задоволені решти позовних вимог відмовити.

Рішення в частині поновлення на роботі допустити до негайного виконання.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги до або через Шевченківський районний суд м. Києва протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо у судовому засіданні було проголошено лише вступну і резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, цей строк обчислюється з дня складання повного тексту судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Реквізити учасників справи:

ОСОБА_1 , місце проживання - АДРЕСА_1 , РНОКПП - НОМЕР_1 ,

Київське комунальне об`єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста «Київзеленбуд», адреса місця знаходження - 04053, м. Київ, вул. Кудрявська, буд. 23, код ЄДРПОУ - 03362123.

Повний текст рішення складений 14 грудня 2020 року.

Суддя: