Справа № 680/226/19
№2/680/153/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 січня 2020 року смт.Нова Ушиця

Новоушицький районний суд Хмельницької області в складі:

головуючого судді - Яцини О.І.,

за участі секретаря судового засідання - Стандрійчук М.П.,

позивача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Новоушицької селищної ради Хмельницької області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

установив:

ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом в якому просив визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори після смерті ОСОБА_3 терміном три місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Свої вимоги мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько ОСОБА_4 , який за життя склав заповіт, відповідно до якого заповів усе своє майно позивачу. Після його смерті відкрилась спадщина, до складу якої увійшов будинок (садиба) в АДРЕСА_1 , яку батьки побудували у шлюбі. Після смерті батька спадщину фактично прийняла його мати - ОСОБА_3 . ІНФОРМАЦІЯ_2 мати померла. Остання також за життя склала заповіт на його ім`я. Позивач спадщину не прийняв, оскільки не подав у визначений законом строк заяву нотаріусу про прийняття спадщини з поважних причин, оскільки з травня 1984 року виїхав на постійне проживання в м.Покачі, Ханти-Мансійського автономного округу Тюменської області Російської Федерації. Протягом шести місяців після смерті матері в Україну не приїздив, відповідно не зміг подати заяви про прийняття спадщини.

Ухвалою суду від 7 жовтня 2019 року відкрито провадження у справі за даним позовом та призначено підготовче засідання на 6 листопада 2019 року, надано відповідачу строк для подання відзиву на позов та задоволено клопотання позивача про витребування у приватного нотаріуса копії спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_3

6 листопада 2019 року від відповідача Новоушицької селищної ради Хмельницької області надійшла заява про розгляд справи без участі представника та визнання позову.

Ухвалою суду від 6 листопада 2019 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 29 січня 2020 року.

Позивач ОСОБА_1 у вступному слові надав пояснення, аналогічні доводам позовної заяви.

Третя особа - ОСОБА_2 подав заяву про розгляд справи без його участі, проти позову не заперечив.

Інших заяв чи клопотань не надходило.

Суд, заслухавши позивача, з`ясувавши обставини, на які учасники справи посилаються, як на підставу своїх вимог і заперечень, безпосередньо дослідивши та оцінивши докази у справі, якими вони обґрунтовуються, встановив наступні фактичні обставини.

Позивач обґрунтовуючи позов вказав, що після смерті ОСОБА_3 залишилось спадкове майно - житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 , збудований батьками у шлюбі, дозвіл на будівництво якого надано батьку ОСОБА_4 , який мати ОСОБА_3 успадкувала після смерті ОСОБА_4 .

З матеріалів справи суд установив, що ОСОБА_1 є сином ОСОБА_4 та ОСОБА_3 , про що свідчить копія свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 від 06 травня 2016 року (а.с.17).

ІНФОРМАЦІЯ_3 помер ОСОБА_4 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 від 10 лютого 1995 року (а.с.21).

За життя ОСОБА_4 заповів усе належне йому майно своєму синові ОСОБА_1 , про що свідчить копія заповіту від 03 вересня 1994 року (а.с.19).

На день своєї смерті ОСОБА_4 був зареєстрований в АДРЕСА_1 разом із дружиною ОСОБА_3 (а.с.32,34).

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 від 17 квітня 2009 року (а.с.22).

За життя ОСОБА_3 заповіла усе належне їй майно та грошові заощадження з відсотками та компенсаціями ОСОБА_1 , про що свідчить копія заповіту від 17 листопада 2006 року (а.с.20).

На день своєї смерті ОСОБА_3 була зареєстрована в АДРЕСА_1 одна (а.с.33, 35).

Позивачу відмовлено у видачі свідоцтва на право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_3 у зв`язку з пропуском встановленого строку для прийняття спадщини, що підтверджується повідомленням нотаріуса від 19 березня 2019 року (а.с.36).

Вказана відмова нотаріуса стала підставою для звернення позивача з даним позовом до суду.

Суд встановив, що спадкова справа після смерті ОСОБА_3 не заведена (а.с.49-50).

Відповідно до картки фізичної особи-платника податків ОСОБА_1 отримав ідентифікаційний номер в ДПА у Хмельницькій області 29 липня 2010 року.

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Разом з тим Пленум Верховного Суду України у пункті 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Так, позивач в обґрунтування поважності причин пропущення строку для прийняття спадщини, посилався на те, що після смерті матері він не звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у шестимісячний строк, оскільки постійно проживає у м.Покачі, Ханти-Мансійського автономного округу Тюменської області Російської Федерації.

Суд встановив, що позивач є громадянином Російської Федерації та постійно проживав на території Російської Федерації (у м. Покачі), з 7 червня 2017 року зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 . Даними паспорта позивача підтверджується, що останній неодноразово приїздив на територію України у 2014, 2015, 2016, 2017 роках. Окрім того, суд встановив, що у 2010 році позивач на території України отримав реєстраційний номер облікової картки платника податків, тобто перебував на території України.

Обставин, які б свідчили про наявність непереборних труднощів для подання заяви про прийняття спадщини, позивач не навів.

Факт проживання позивача у Російській Федерації сам по собі не свідчить про наявність об`єктивних, непереборних перешкод для звернення із заявою про прийняття спадщини.

Аналогічний правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 17 квітня 2019 року у справі № 161/9998/17.

Пунктом 3.11.3 Положення про порядок вчинення нотаріальних дій в дипломатичних представництвах та консульських установах України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України, Міністерства закордонних справ України від 27 грудня 2004 року № 142/5/310, передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати консулу заяву про прийняття спадщини.

Позивач не був позбавлений можливості звернутися із відповідною заявою про прийняття спадщини до Генерального консульства України в м.Тюмень або подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини через засоби поштового зв`язку, що передбачено пунктом 3.5 глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5 . Доказів, які б свідчили про перешкоди для подання такої заяви, позивачем не надано.

Аналогічний правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 01 квітня 2019 року у справі № 639/5758/17.

Водночас суд враховує ту обставину, що з часу смерті ОСОБА_3 пройшло понад 10 років, що є досить тривалим проміжком часу.

Разом з тим, визнання позову відповідачем за змістом ч.4 ст. 206 ЦПК України підлягає перевірці судом на предмет відповідності закону та дотримання прав, свобод, чи інтересів інших осіб.

Водночас, визнання відповідачем цього позову суперечить вимогам ч. 3 ст.1272 ЦК України, тому не приймається до уваги судом.

Таким чином, оцінивши в сукупності усі надані докази, суд дійшов висновку, що ОСОБА_1 пропустив строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 без поважних на те причин, а тому в задоволенні позову необхідно відмовити.

Розподіляючи судові витрати, суд керується частиною першої статті 141 ЦПК України та враховуючи відмову у позові, покладає судові витрати у виді судового збору, понесені позивачем у сумі 768 грн 40 коп. на останнього.

Керуючись ст.ст. 12, 141, 258, 263-265, 273 ЦПК України, суд,

ухвалив:

У позові ОСОБА_1 до Новоушицької селищної ради Хмельницької області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга до Хмельницького апеляційного суду через Новоушицький районний суд Хмельницької області протягом тридцяти днів із дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Позивач: ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_4 .

Відповідач: Новоушицька селищна рада Хмельницької області, місцезнаходження смт.Нова Ушиця, вул.Українська, 18, Хмельницької області, .

Третя особа: ОСОБА_2 , місце проживання: с.Браїлівка, Новоушицького району, Хмельницької області, РНОКПП НОМЕР_5 .

Суддя О. І. Яцина