Сарненський районний суд
_________________________________________________
Справа № 572/3371/19
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
13 січня 2020 року м. Сарни
Сарненський районний суд Рівненської області - у складі судді Довгого І.І.,
за участю секретаря судових засідань - Мигаль Н.Ф.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного провадження цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,
Акціонерне товариство «ПриватБанк» звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 посилаючись на обставини укладення між сторонами 29 березня 2016 року генеральної угоди про реструктуризацію заборгованості у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 10 % на рік на суму залишку заборгованості за кредитом у розмірі 4493,50 гривень. Відповідач не виконував договірних зобов`язань, станом на 15 жовтня 2019 року виникла заборгованість в сумі 1053,29 грн., яку позивач просив стягнути з відповідача.
Представник позивача згідно заяви підтримав заявлені позовні вимоги повністю, просить позов задовольнити.
Відповідач у судове засідання не з`явився, хоча про час та місце судового засідання був належним чином повідомлений у відповідності до ст. ст.128-130 ЦПК України, про причини неявки від відповідача повідомлення не надійшло.
Суд вважає, що наявних в матеріалах справи доказів достатньо для ухвалення заочного рішення відповідно до ст. 280 ЦПК України у відсутності відповідача, який не з`явився в судове засідання.
Дослідивши документи і матеріали справи, давши оцінку доказам, що мають значення для справи, суд прийшов до висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню.
Згідно укладеного між сторонами Генеральної угоди про реструктуризацію заборгованості від 29 березня 2016 року позивач як кредитор надав позивач як кредитор надав ОСОБА_1 як позичальнику кредит в сумі 4493,50 грн. з нарахуванням процентів за користування кредитом, сплатою пені при непогашенні суми простроченого кредиту а також штрафу за невиконання умов договору при умові порушення позичальником строків платежів.
Відповідно до правил ст.525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання не допускається, ст.625 ЦК України - боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання, а в судовому засіданні встановлено, що між сторонами був укладений Договір, всупереч умовам якого у визначений строк гроші не повернуті. Відповідно до ст.526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог законодавства. Ст. 530 ЦК України передбачає, що у випадку встановлення строку виконання зобов`язання, воно підлягає виконанню у цей строк.
Доводи позивача, що ОСОБА_1 порушив строки повернення кредитної заборгованості за користування кредитом, є доведеними, а тому позов в цій частині слід задовольнити, стягненню з відповідача на користь позивача підлягає заборгованість по кредиту.
Обґрунтованими є також вимоги позивача про стягнення з відповідача визначеної договором пені за порушення грошового зобов`язання в силу ст. 549 ЦК України.
Натомість безпідставною є вимога позивача про одночасне стягнення з позичальника пені та штрафів.
Цивільно-правова відповідальність - це покладення на правопорушника невигідних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обов`язку новим, або у приєднанні до невиконаного обов`язку нового додаткового.
Відповідно до статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання (частина друга статті 549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (частина третя статті 549 ЦК України).
У статті 61 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.
Оскільки штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, їх одночасне застосування за одне й те саме порушення - строків виконання грошових зобов`язань за кредитним договором, суперечить статті 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення.
Аналогічні висновки викладені у постанові Верховного суду у справі № 317/3837/15-ц.
Згідно ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
У задоволенні позову щодо стягнення з відповідача 899,43 грн. штрафу слід відмовити.
Судовий збір слід покласти на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог у відповідності до ч. 1 ст. 141 ЦПК України.
На підставі викладеного, ст.ст. 509, 525, 526, 530, 549, 550, 612, 625, 1046-1054 ЦК України, керуючись ст.ст. 263-265 ЦПК України, суд,
Стягнути з ОСОБА_1 на користь акціонерного товариства комерційного банку «Приватбанк» на рахунок № НОМЕР_2 МФО 305299 АТ КБ «Приватбанк» 1764 (одна тисяча сімсот шістдесят чотири) гривні 68 (шістдесят вісім) копійок судових витрат.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку до Рівненського апеляційного суду через Сарненський районний суд Рівненської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подачі апеляційної скарги.
Заочне рішення набирає законної сили після закінчення строків для подання заяви про перегляд заочного рішення або апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Суддя: