Ухвала

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"30" листопада 2020 р. суддя Київського районного суду м. Харкова Єфіменко Н.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Відокремлений підрозділ П`ятої Харківської міської державної контори, визнання заповіту недійсним, -

встановив:

25 листопада 2020 року до Київського районного суду м. Харкова в інтересах ОСОБА_1 звернувся адвокат Святець О.М. із позовом до ОСОБА_2 , у якому просив визнати недійсним заповіт від 05.06.2019, складений ОСОБА_3 та посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу , р.№455.

Згідно ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року. Відтак, в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Так, вимоги до позовної заяви визначені у ст.ст. 175, 177 ЦПК України, а наслідки їх невиконання, передбачені положеннями ст.185 ЦПК України.

Однак, всупереч ч. 3 ст. 175 ЦПК України позивачем не зазначене повне найменування третьої особи, її ідентифікаційний код в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України , номер і серія паспорта відповідача (якщо такі відомості відомі позивачу); зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви ; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Також у позовній заяві позивач вказує, що з 2000р. ОСОБА_3 захворіла, через що потребувала стороннього догляду, і він доглядав її. До того ж позивач вказує, що ОСОБА_3 хворіла на психічний розлад. Втім, посилання на докази, якими цей розлад підтверджений і ким він встановлений у позовні заяві відсутні.

Відповідно до ч. 1 ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно роз`яснень, які містяться у п.п. 41, 42 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 01 березня 2013 року № 3 «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна (частина перша статті 114 ЦПК). Місцезнаходження нерухомого майна має бути підтверджено документально.

Відповідно до ч.1 ст.30 ЦПК України, якою визначена виключна підсудність справ, позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини.

Втім, майно, на яке відкрилась спадщина після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 - у позовній заяві не зазначене, як і відсутні посилання на докази на підтвердження того, що спадкове майно знаходиться на території Київського району м.Харкова.

Крім того, в порушення п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позивач зазначив адресу відповідача - АДРЕСА_1 . Однак, жодних відомостей, які б доводили, що останнє відоме зареєстроване місце проживання чи перебування в Україні відповідача територіально відноситься до Київського району м. Харкова, матеріали справи не містять.

Також, як вбачається зі списку вулиць м. Харкова вулиці «Револіції» у м. Харкові не існує, у зв`язку з чим з метою повного та всебічного розгляду справи для належного направлення поштової кореспонденції та інформування відповідача про розгляд справи, позивачу слід зазначити актуальне місця проживання (перебування) відповідача з посиланням на відповідні докази.

Крім того, за положеннями ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

У частині першій статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно зі статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2020 року визначено в розмірі 2102,00 грн.

Відповідно до пункту 2 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору, що підлягає сплаті, становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (840,80 грн.)

Враховуючи вищевикладене, позивачу, з урахуванням позовних вимог, необхідно сплатити судовий збір у розмірі 840,80 грн.

Судовий збір має бути перераховано або внесено за такими реквізитами: Отримувач коштів: УК Київський районний суд /м. Харків Київський/22030101; Код отримувача: (код за ЄДРПОУ) 37999675; Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); Рахунок отримувача: UA0020004; Код класифікації доходів бюджету: 22030101. Найменування коду класифікації доходів бюджету - Судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050), у призначенні платежу платником повинно бути вказано: слова "судовий збір за позовом", Київський районний суд м. Харкова.

На підтвердження сплати судового збору необхідно надати оригінал квитанції.

З урахуванням викладеного, вважаю, що подана позовна заява не відповідає вимогам ст. ст.175, 177 ЦПК України і без усунення вказаних недоліків не може бути прийнята до розгляду у суді, а тому на підставі ст. 185 ЦПК України підлягає залишенню без руху.

Керуючись ст.ст. 177, 185, 260 ЦПК України, -

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Відокремлений підрозділ П`ятої Харківської міської державної контори, визнання заповіту недійсним, - залишити без руху, надавши позивачеві строк для усунення недоліків тривалістю десять днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити позивачеві, що у разі неусунення недоліків, зазначених в ухвалі суду у встановлений судом строк, позов буде вважатися не поданим та буде повернутий позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя -