ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/831/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"27" січня 2020 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі

головуючого судді Колесника О.М.

при секретарі Литвин Н.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , 3-тя особа: ОСОБА_3 про стягнення аліментів на утримання повнолітньої дитини, яка продовжує навчання,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулась до суду з позовом до відповідача про стягнення аліментів на утримання повнолітньої дитини, яка продовжує навчання.

В судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_4 заявив клопотання про залишення позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , 3-тя особа: ОСОБА_3 про стягнення аліментів на утримання повнолітньої дитини, яка продовжує навчання без розгляду, оскільки позивач 19.09.2019 року та 27.01.2020 року повторно не з`явилась у судові засідання, при цьому вона була двічі повідомлена судом про дату і місце розгляду справи належним чином, з заявами до суду про підтримку позовних вимог і розгляд справи у її відсутність або у відсутність свого представника не зверталась.

Заслухавши відповідача та його представника, вивчивши матеріали цивільної справи, суд вважає необхідним залишити позов без розгляду з наступних підстав.

Згідно п.5, ч.1, ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

У відповідності до ч.5, ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Як зазначає ч.1; 3, ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Аналізуючи вказані вище норми права, суд вважає, що законодавець передбачив, що за умови двох поспіль неявок до суду позивача або його представника без поважних підстав як перший, так і другий раз, позовна заява залишається без розгляду.

Як встановлено у судовому засіданні, в провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебуває дана цивільна справа з 4.09.2018 року (а.с.1). Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва Колесника О.М. від 23.10.2018 року було відкрито провадження у справі (а.с.24-25), а її розгляд призначено на 28.03.2019 року об 11-30 годин. Сторонам були направлені судові повідомлення за їх місцями реєстрації і проживання (а.с.26), які повернулись не врученими позивачу на підставі закінчення терміну зберігання (а.с.40), однак вона отримала SMS-повідомлення на свій мобільний телефон, вказаний нею в позові (а.с.1), 6.11.2018 року о 6-25 годин особисто (а.с.43).

Однак 28.03.2019 року в судове засідання сторони не з'явились (а.с.50-а), включаючи і позивача, тому розгляд справи було відкладено на 6.06.2019 року на 11-20 годин, про що повторно було направлено судове повідомлення позивачу (а.с.53), яке також повернулось не врученим з зазначеною поштовим відділенням причиною - „за закінченням терміну зберігання" (а.с.59-а). 6.06.2019 року сторони до суду також не з'явились, але судовий розгляд справи було знято зі складу у зв'язку з перебуванням судді у відгулі (а.с.62). Позивачу знову були направлені судове повідомлення і SMS-повідомлення, при цьому судове засідомлення також повернулось не врученим з зазначеною поштовим відділенням причиною - „за закінченням терміну зберігання" (а.с.71-а), а SMS-повідомлення було недоставлено з причини недоступності абонента (а.с.72).

В судове засідання 19.09.2019 року ні позивач, ні її представник до суду не з'явились в черговий раз, тому розгляд справи було відкладено на 27.01.2020 року на 15-00 годин (а.с.73). Позивач таким же чином була повідомлена про розгляд справи, але результат був аналогічний попередньому. Таким чином, позивач була неодноразово належним чином повідомлена судом про розгляд справи і тричі ні вона, ні її представник не з'явились до суду без поважних підстав.

Згідно ч.10, ст.6 Закону України „Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні" за адресою зареєстрованого місця проживання з особою ведеться офіційне листування та вручення офіційної кореспонденції.

За змістом ч.1, ст.210 ЦПК України суд має розпочати розгляд справи по суті не пізніше ніж через шістдесят днів з дня відкриття провадження у справі, а у випадку продовження строку підготовчого провадження - не пізніше наступного дня з дня закінчення такого строку.

Як наголошує ч.1, ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 року №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Листом Верховного Суду України від 25.01.2006 року №1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Крім того, як зазначає у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Враховуючи вказані положення, суд звертає увагу, що між останнім і передостаннім судовими засіданнями, тобто між 19.09.2019 року та 27.01.2020 року пройшов понад чотирьохмісячний термін, однак вказана процесуальна особа, позивач та/або представник (ки) позивача не поцікавились у відкритих джерелах інформації про дату призначеного судового розгляду на 27.01.2020 року або на дати, які передували вказаній.

Таким чином, оскільки позивач та/або її представник (представники) 19.09.2019 року та 27.01.2020 року повторно не з`явились до суду без поважних підстав, при цьому позивач була неодноразово повідомлена судом про розгляд справи належним чином за адресою її місця реєстрації вказаної в позові, з заявами до суду про підтримку позовних вимог та розгляд справи по суті у її відсутність або відсутність свого представника перед початком даного розгляду справи не зверталась, враховуючи розумний строк розгляду справи, що включає термін не більше 60 днів, а справа в провадженні суду перебуває понад 16 місяців, тому суд вважає необхідним залишити даний позов без розгляду. При цьому позивач не позбавлена права звернутись до суду з аналогічним позовом у будь-який час.

Керуючись ст.44; 130; 131; 210; 223; 257; 259-260 ЦПК України, ст.6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 року №475/97-ВР, суд

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , 3-тя особа: ОСОБА_3 про стягнення аліментів на утримання повнолітньої дитини, яка продовжує навчання залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 15 днів після її проголошення через Дарницький районний суд м. Києва.

Суддя :