Провадження № 2-с/263/2/2020
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 січня 2020 року Суддя Жовтневого районного суду м. Маріуполя Донецької області Хараджа Н.В., перевіривши заяву ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 про скасування судового наказу Жовтневого районного суду м. Маріуполя Донецької області № 263/11347/19 від 19.08.2019 року,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 звернулася до Жовтневого районного суду м. Маріуполя Донецької області з заявою про скасування судового наказу Жовтневого районного суду м. Маріуполя Донецької області № 263/11347/19 від 19.08.2019 року, виданого за заявою Комунального комерційного підприємства «Маріупольтепломережа», яким з ОСОБА_2 на користь ККП «Маріупольтепломережа» було стягнуто заборгованість за користування послугами централізованого опалення та гарячого водопостачання за період з 01.10.2016 року по 01.04.2019 року в розмірі 21121,76 грн.; 3% річних в розмірі 1008,06 грн.; суму інфляційних витрат в розмірі 3488,07 грн. та судовий збір в розмірі 191,10 грн.

Відповідно до ч. 3, 5 ст. 170 ЦПК України, заява про скасування судового наказу маємістити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника для фізичних осіб - громадян України; 3) ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) представника боржника, якщо заява подається представником, його місце проживання або місцезнаходження; 4) наказ, що оспорюється; 5) зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача. До заяви про скасування судового наказу додаються: 1) документ, що підтверджує сплату судового збору; 2) документ, що підтверджує повноваження представника боржника, якщо заява подається таким представником; 3) клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті.

Відповідно до п.26 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року за № 10, законодавством не встановлено спеціальних вимог до оформлення платіжних документів, на підставі яких перераховуються суми судового збору. Таке перерахування здійснюється за загальними правилами згідно з вимогами Закону України від 05 квітня 2001 року № 2346-III "Про платіжні системи та переказ коштів в Україні" і відповідних нормативно-правових актів Національного банку України.

Відповідно до частини другої статті 9 Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VI "Про судовий збір" суд перед відкриттям провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України. У зв`язку із цим суд повинен перевірити, щоб платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою, що додаються до позовної заяви (заяви, скарги), містили відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір. При цьому, наприклад, платіжне доручення повинно бути підписано відповідальним виконавцем банку і скріплено печаткою установи банку з відміткою про дату надходження та дату виконання платіжного доручення (пункт 2.14 Інструкції про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті, затвердженої постановою Правління Національного банку України від 21 січня 2004 року № 22 (зі змінами).

Оскільки законодавством не встановлено певного порядку проставлення на розрахункових документах на переказ коштів відмітки про зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України, суди, виконуючи наведені вище вимоги закону, повинні перевіряти таке зарахування, використовуючи способи, передбачені Цивільним процесуальним кодексом України, зокрема в разі необхідності отримувати таку інформацію з Державної казначейської служби України, що забезпечує казначейське обслуговування цього фонду.

При зверненні до суду заявником було надано квитанцію про сплату судового збору №19 від 26.09.2019 року на суму 96,05 грн.

Однак, за квитанцію №19 від 26.09.2019 року на суму 96,05 грн. не було здійснено зарахування до Управління Державної казначейської служби України у м. Маріуполі.

Крім того, відповідно до п. 1.4-2.1 статті 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду заяви про скасування судового наказу, з 01 січня 2020 року встановлено ставки судового збору 0,05 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 105,10 гривень.

Таким чином, в супереч п.1 ч.5 ст.170 ЦПК України до заяви про скасування судового наказу не додано квитанцію про сплату судового збору.

Відповідно до ч. 6 ст. 170 ЦПК України, у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду.

Враховуючи, що подана заява про скасування судового наказу не відповідає вимогам п. 2, 4 ч. 3, п. 3 ч. 5 ст. 170 ЦПК України, вона підлягає поверненню без розгляду.

Керуючись ст. 170 ЦПК України, суддя,-

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 повернути заявнику без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Донецького апеляційного суду. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала, постановлена поза межами судового засідання, набирає законної сили з моменту її підписання суддею

.

Суддя Н.В.Хараджа