Провадження № 2/522/1824/20
УХВАЛА

29 січня 2020 року м.Одеса

Приморський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді - Домусчі Л.В.,

при секретарі судового засідання Вадуцкої В. І.,

розглянувши у судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про встановлення факту родинних та визнання спадкоємцем,

ВСТАНОВИВ:

Позивачка 20.12.2018 року звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , за яким просила встановити факт родинних відносин між фізичними особами та визнання ОСОБА_1 спадкоємцем п`ятої черги за законом після смерті ОСОБА_5 .

Ухвалою суду від 26.12.2018 року справу було прийнято до провадження та призначено до розгляду на 25.02.2019 року.

До суду 29.12.2018 року надійшли відповіді щодо місця реєстрації відповідачів.

28.01.2019 року від ОСОБА_2 до суду надійшов відзив на позов.

В підготовче судове засідання 03.06.2019 року сторони не з`явились, хоча були повідомлені належним чином про час, дату та місце розгляду справи.

Жодних, не розглянутих клопотань, від сторін суду не заявлені.

Ухвалою суду від 03.06.2019 року закрито підготовче засідання по справі та призначено справу до судового розгляду по суті на 11.09.2019 року.

У судове засідання призначене на 11.09.2019 року з`явилася представник ОСОБА_1 ОСОБА_6 , заявила клопотання про відкладення розгляду справи для ознайомлення з матеріалами справи.

У судове засідання з`явилася представник ОСОБА_2 ОСОБА_7 , клопотання представника позивача залишила на розсуд суду.

Розгляд справи відкладено на 12.11.2019 року

У судове засідання призначене на 12.11.2019 року з`явилися представник ОСОБА_2 ОСОБА_7 , відповідач ОСОБА_4 та його представник ОСОБА_8 .

Позивачка ОСОБА_1 , її представник ОСОБА_6 та відповідач ОСОБА_3 у судове засідання не з`явилися, були сповіщені про час та місце розгляду справи належним чином.

Розгляд справи відкладено на 29.01.2020 року.

У судове засідання призначене на 29.01.2020 року ОСОБА_1 не з`явилася, на електрону адресу суду від представника ОСОБА_6 надійшла заява про залишення позову без розгляду на підставі п.5 ч.1 ст.257 ЦПК України, справу просила розглядати за відсутністю заявника.

У судове засідання з`явився представник ОСОБА_4 - ОСОБА_8 , проти залишення позову без розгляду не заперечував.

У судове засідання з`явилася представник ОСОБА_2 ОСОБА_7 , заперечувала проти задоволення заяви представника позивача, зазначивши, що дана заява неналежно оформлена та має бути повернута позивачеві на підставі ст.183 ЦПК України. Також зазначила, що заява на підставі ст.14 ЦПК України має бути підписана або позивачем, або адвокатом, крім того, відсутня інформація, що підпис зареєстрований в електронній цифровій системі. Також просила залишити позов без розгляду, у зв`язку з повторною неявкою сторони позивача.

Відповідач ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, в матеріалах справи міститься заява щодо розгляду справи за його відсутністю.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку

Відповідно до ст.43 ЦПК України, учасники справи мають право користуватися визначеними законом процесуальними правами та виконувати процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

У відповідності до п.5 ч.1 ст.257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Відповідно до ст.126 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Суд вбачає, що підготовча стадія розгляду справи завершена та на теперішній день сторони надавали свої пояснення по суті справи, а отже з огляду на викладене, суд вважає, що зазначена заява подана до суду з пропуском процесуальних строків.

Крім того, відповідно до ч.2 ст.183 ЦПК України, письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

Позов надійшов до суду як документ, сформований в системі «Електроний суд».

Відповідно до ч.ч.1, 4, 8 ст.14 ЦПК України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система.

Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.

Особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, можуть подати процесуальні, інші документи, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

За змістом частин 5, 6, 8 статті 43 ЦПК України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника).

Відповідно до ч.4 ст.183 ЦПК України, суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Таким чином, суд вважає, що заява представника позивача ОСОБА_1 про залишення позову без розгляду подана до суду в порушення вимог ст.183 ЦПК України, а тому суд повертає її заявнику без розгляду.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до ч.3 ст.131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки в судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, позивач, як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована Україною Законом №475/97-ВР від 17.07.1997 року, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Суд при цьому враховує, що Європейський суд у своїй практиці широко тлумачить дане питання, основним у якому є доступ до суду в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

У той же час, Європейський суд у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.

Крім того, враховуючи нормативне регулювання даного питання національним та європейським законодавством, суд вважає, що позивач, його представник, не з`являючись у судові засідання, не даючи суду можливості своїми діями у встановлений законом строк вирішити справу, зловживає своїми процесуальними правами.

Законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності явки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто, не вказує на врахування судом поважності причин при повторній неявці позивача до суду (другої підряд). Це пов`язано із дією принципу цивільного судочинства - диспозитивністю, відповідно до якого кожний учасник процесу самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами. Крім того, таке положення закону пов`язане із дотриманням судом розумних строків розгляду справи, що є вимогою ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (1950 р.). При цьому, законодавець передбачив баланс захисту прав як позивача, який повторно не з`явився в судове засідання (незалежно від причин неявки), так і відповідача, який у зв`язку з такою неявкою вимушений витрачати свої час та кошти. Так, для відповідача - це є залишення заяви без розгляду з правом на компенсацію витрат, пов`язаних з розглядом справи (ч.5 ст.142 ЦПК України), а для позивача - це право на повторне звернення до суду з тим самим позовом (ч.2 ст.257 ЦПК України).

Оцінюючи характер процесу та його значення для позивача, слід врахувати, що, звернувшись до суду з позовом у січні 2018 року, представники позивача не цікавляться розглядом справи, не з`являються у судові засідання, не надавши докази причин поважності неявки, що свідчить про байдужість до руху справи та можливу неактуальність вирішення позовних вимог на теперішній час.

Суд вбачає, що позивачка та її представник, будучи обізнаними про можливість розгляду справи без їх участі, відповідну заяву про розгляд справи за відсутністю не надали, чим, на розсуд суду, умисно затягує розгляд справи та позбавляють суд можливості постановити рішення по суті заявлених вимог.

Одночасно суд звертає увагу та те, що відповідно до практики Європейського суду з прав людини сторони мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження ( рішення у справі "ОСОБА_9 проти України" (Aleksandr Shevchenko v. Ukraine), заява N 8371/02, п. 27, рішення від 26 квітня 2007 року, та "Трух проти України" (Trukh v. Ukraine) (ухвала), заява N 50966/99, від 14 жовтня 2003 року).

Таким чином, можливість сторони дізнатись про стан відомого їй судового провадження залежить від волевиявлення самої сторони, тобто має суб`єктивний характер.

У свою чергу судом вжито усіх заходів, передбачених процесуальним законодавством для належного повідомлення сторони позивача про розгляд справи.

Отже, з урахуванням викладеного, суд приходить до висновку про належне сповіщення позивача та її представника.

З огляду на те, що представник позивача двічі не з`явився у судове засідання та не подав заяву про розгляд справи за відсутністю представника позивача, суд приходить до висновку, що позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про встановлення факту родинних відносин та визнання спадкоємцем п`ятої черги за законом після смерті ОСОБА_5 підлягає залишенню без розгляду на підставі п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України.

Згідно п.4 ч.1 ст.7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за ухвалою суду в разі: залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Таким чином, питання про повернення судового збору не вирішується.

Керуючись ст.ст.10-13, 43, 44, 49, 60, 62, 89, 131, 183, 185, 210, 223, 247, 257, 268, 353-354 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву представника позивача ОСОБА_1 про залишення позову без розгляду від 29.01.2020 року повернути без розгляду.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про встановлення факту родинних та визнання спадкоємцем, - залишити без розгляду.

Копію ухвали направити сторонам у справі.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду через Приморський районний суд м. Одеси протягом 15-ти днів з дня отримання копії ухвали.

Повний текст ухвали суду виготовлено 30 січня 2020 року.

Суддя: Домусчі Л.В.