печерський районний суд міста києва
Справа № 757/1959/20-ц
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 січня 2020 року суддя Печерського районного суду м. Києва Соколов О.М., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Міністерства охорони здоров`я України про стягнення середнього заробітку за час затримки остаточного розрахунку та стягнення моральної шкоди,-

ВСТАНОВИВ:

У січні 2020 року на адресу Печерського районного суду м. Києва надійшов вищевказаний позов ОСОБА_1 до Міністерства охорони здоров`я України про стягнення середнього заробітку за час затримки остаточного розрахунку та стягнення моральної шкоди.

Перевіривши матеріали позовної заяви, вважаю, що її слід залишити без руху для усунення недоліків, з наступних підстав.

Відповідно до п. 4 Постанови Пленуми Верховного Суду України № 4 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», у позовній заяві повинно бути зазначено у чому полягає моральна шкода, яким неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та яким доказами це підтверджується.

Разом з тим, позивачем не зазначено докази, що підтверджують завдання моральної шкоди, зокрема відсутні докази причино-наслідкового зв`язку між моральними стражданнями позивача та діями, бездіяльністю відповідача, та інші письмові докази, якими позивач може підтвердити викладені обставини та вимоги. Більше того, позовна заява не містить жодного посилання на дії чи бездіяльність відповідача.

Згідно ч. 5 ст. 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

В порушення вищезазначених вимог, позивачем не додано письмових доказів, на які посилається у позовній заяві при викладі обставин, якими, на його думку, обґрунтовуються позовні вимоги щодо відшкодування моральної шкоди, не вказано про наявність підстав для звільнення від доказування, або що отримання таких доказів є неможливим або ускладненим.

Також наряду з позовними вимогами міститься клопотання позивача про витребування доказів, проте нормами цивільного процесуального законодавства передбачено, що у прохальній частині позову викладаються позовні вимоги та виключно надається право заявити клопотання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, якщо такий розгляд допускається, викладення інших клопотань та заяв у прохальній частині не передбачено.

Слід звернути увагу, що заяви та клопотання - це важливий засіб встановлення обставин, які мають значення для справи, забезпечення та відстоювання прав та законних інтересів учасників процесу, які згідно аналізу норм цивільного процесуального законодавства оформляються у письмову вигляді окремим документом, а тому з метою усунення вказаного недоліку позивачу слід конкретизувати свої позовні вимоги та залежно від труднощів та проблем, які на його думку, можуть виникнути при розгляді справи має право звернутися з відповідним клопотанням або ж заявою, які необхідно оформити письмово окремим документом.

Таким чином, позивачу слід подати клопотання про витребування доказів у письмовому вигляді окремим документом.

Відповідно до ч. 3, 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону; у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів тощо.

Згідно ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Так, згідно ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно пп. 5 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону, за подання до суду заяви у справах про відшкодування моральної шкоди, судовий збір сплачується за ставкою 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2020 рік» передбачено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2020 року складає 2102 гривні.

В порушення вищевказаних положень позивачем не надано документів, що підтверджують оплату судового збору за вимогу про відшкодування моральної шкоди у розмірах, визначених відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір".

Враховуючи викладене, позивачу слід сплатити судовий збір за вимогу про відшкодування моральної шкоди та надати докази його сплати, або надати документи, що підтверджують звільнення позивача від сплати судового збору.

Таким чином, позивачу необхідно усунути вказані недоліки та надати надати примірники позову у урахуванням вказаних недоліків з додатками для суду та відповідача.

Частиною 1 ст. 185 ЦПК України встановлено, що суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175,177,185, 260 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Міністерства охорони здоров`я України про стягнення середнього заробітку за час затримки остаточного розрахунку та стягнення моральної шкоди - залишити без руху, та надати позивачу строк, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання ними копії ухвали про залишення позовної заяви без руху, для усунення вказаних в ній недоліків.

У разі, якщо у встановлений строк виявлені недоліки не будуть усунуті, позовна заява буде вважатись не поданою та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.М. Соколов