БЕРЕЗАНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
№ провадження 2/356/257/20
Справа № 356/487/20
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
26.11.2020 Березанський міський суд Київської області в складі:
головуючого судді Капшученко І. О.
за участю секретаря Харченко Ж. В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Березанського міського суду Київської області в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні мережі» до ОСОБА_1 про стягнення необлікованої електричної енергії,
До Березанського міського суду Київської області звернулось Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські регіональні мережі» з позовом до ОСОБА_1 про стягнення необлікованої електричної енергії. Позовна заява обґрунтована тим, що взаємовідносини позивача, як оператора системи розподілу, зі споживачами електричної енергії, як учасниками роздрібного ринку електричної енергії, електроустановки яких знаходяться на території Київської області, регулюються Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 312 (далі - ПРРЕЕ), відповідно до вимог яких укладення договорів між споживачами та іншими учасниками роздрібного ринку здійснюється шляхом приєднання споживачів до публічних договорів приєднання. До укладення договору про надання послуг з розподілу електричної енергії, який укладається із споживачем, договірні відносини між споживачем та суб`єктом господарювання, що провадить діяльність з розподілу електричної енергії на підставі ліцензії з передачі електричної енергії місцевими (локальними) електричними мережами (або ОСР як правонаступником за договорами про користування електричною енергією та договорами про постачання електричної енергії), урегульовуються окремими положеннями діючих договорів про користування електричною енергією або договорів про постачання електричної енергії (у частині взаємовідносин споживача і електророзподільної організації), які не суперечать вимогам чинного законодавства у сфері електроенергетики. 30.11.2019 уповноваженими представниками позивача було проведено перевірку об`єкту електропостачання за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якої виявлено самовільне підключення після відключення до електричної мережі електропостачальнику (ОРС); пояснення: «споживач самовільно підключився до струмовідних частин, які розташовані в РЩ-0,4 кВ на сходових клітинах під`їзду будинку поза приладом обліку, шляхом під`єднання окремого проводу». По факту виявленого складено Акт про порушення від 30.11.2019 № К041344. 09.01.2020 відбулось засідання комісії з розгляду вказаного Акту, оформлене протоколом № 099 від 09.01.2020, на якому прийнято рішення про здійснення розрахунку даного Акту згідно з п.п. 6 п. 8.4.2 ПРРЕЕ. Відповідно до вищевказаного рішення комісії сума збитків, нарахована відповідачу за період 180 днів (з 04.06.2019 по 30.11.2019 - дата виявлення порушення), становить 22 642,80 грн. За таких обставин, позивач вважає свої права порушеними та просить суд стягнути з ОСОБА_1 на свою користь вартість необлікованої електричної енергії у вказаній сумі, а також сплачений позивачем судовий збір в розмірі 2 102 грн.
Ухвалою Березанського міського суду Київської області від 01.10.2020 відкрито провадження у справі та ухвалено розгляд справи здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.
За правилами ч. 1 ст. 279 ЦПК України, розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.
Позивач в судове засідання не з`явилась, належним чином повідомлена про час та місце судового розгляду, 03.11.2020 та 26.11.2020 через канцелярію суду представник позивача подала заяви, в яких позовні вимоги підтримала у повному обсязі, проти ухвалення заочного рішення не заперечувала та просила здійснювати розгляд справи без їхньої участі (а.с.48,53,74-75).
Відповідно до ч. 2 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.
Враховуючи вказані обставини, суд прийшов до висновку про можливість розгляду справи за відсутності належним чином повідомленого позивача, від якого надійшло клопотання про розгляд справи за його відсутності, на підставі ч. 2 ст. 211, ч. 1 ст. 223 ЦПК України.
Відповідач у судове засідання повторно не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений судом належним чином, а саме поштою рекомендованим листом з повідомленням, повістки надсилались за місцем реєстрації відповідача, яке співпадає з адресою, вказаною позивачем у позовній заяві. Причини неявки суду не відомі, клопотань про відкладення розгляду справи не надходило (а.с.44-45,54-55).
Так, відповідно до п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.
За таких обставин, суд прийняв рішення про заочний розгляд за наявними матеріалами відповідно до ч. 4 ст. 223, ч. 1 ст. 280 ЦПК України, оскільки позивач проти такого порядку не заперечував, а належним чином повідомлений відповідач в судове засідання повторно не з`явився, не повідомив причини своєї неявки та не подав відзив.
На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України, в зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Суд, дослідивши матеріали справи та додані до них докази в їх сукупності, прийшов до наступних висновків.
Відповідно до виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, а також статуту ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні мережі» є правонаступником, майна, прав та обов`язків ПрАТ «Київобленерго» (а.с.33-35).
30.11.2019 уповноваженими представниками ПрАТ «Київобленерго», правонаступником якого є ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні мережі», проведено перевірку об`єкта електропостачання за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якої виявлено порушення п. 5.5.5 ПРРЕЕ, а саме «самовільне підключення після відключення; пояснення: споживач самовільно підключився до струмовідних частин, які розташовані в РЩ-0,4 кВ на сходових клітинах під`їзду будинку, поза приладом обліку, шляхом під`єднання окремого проводу», про що в присутності споживача ОСОБА_1 складено Акт про порушення № К 041344 від 30.11.2019 (а.с.8-9).
В ході проведення вказаної перевірки уповноваженими представниками позивача виявлено та вилучено алюмінієвий провід діаметром 4 мм, через який було здійснено самовільне підключення, про що в Акті про порушення № К 041344 від 30.11.2019 зроблено відповідний запис; місце самовільного безоблікового підключення позначено на схемі електроживлення споживача (а.с.8-9).
09.01.2020 комісією ПрАТ «Київобленерго», правонаступником якого є ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні мережі», з розгляду актів про порушення прийнято рішення, оформлене протоколом № 099 від 09.01.2020, відповідно до якого вищевказане порушення кваліфіковано як вчинене з вини споживача, відкритим способом, тому Акт про порушення № К 041344 від 30.11.2019 підлягає розрахунку згідно п.п. 6 п. 8.4.2 ПРРЕЕ, величину розрахункового добового споживання визначено по перерізу проводу за період 180 днів з 04.06.2019 по 30.11.2019 та по тарифах, що діяли протягом періоду порушення; відповідно до відмітки в протоколі, його було надіслано споживачу 12.02.2020, про також свідчить крпія відповідного попередження від 12.02.2020 № 39 (а.с.14,16).
Згідно з наданим суду розрахунком, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії, визначена позивачем за формулою 8 ПРРЕЕ, становить 44,352 кВт*год, загальний обсяг необлікованої електричної енергії за вказаний період становить 18 869 кВт*год на загальну суму 22 642,80 грн., в тому числі ПДВ (а.с.15).
Так, правові, економічні та організаційні засади функціонування ринку електричної енергії в Україні регулюються Законом України «Про ринок електричної енергії», а також Правилами роздрібного ринку електричної енергії (далі - ПРРЕЕ), затвердженими постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 312 від 14.03.2018 (далі - Постанова НКРЕКП № 312 від 14.03.2018).
Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про ринок електричної енергії», учасники ринку електричної енергії провадять свою діяльність на ринку електричної енергії на договірних засадах.
За змістом п.п. 1, 3 п. 5.5.5 ПРРЕЕ, споживач електричної енергії зобов`язаний користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів) та за умови неповної оплати за спожиту електричну енергію припинити власне електроспоживання відповідно до умов договору.
За змістом п. 4 ч. 2 ст. 77 вказаного Закону, правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку.
Так, у відповідності до положень п. 8.2.5 ПРРЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил.
Згідно з п. 8.2.6 глави 8.2 розділу VIII ПРРЕЕ на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.
Порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення цих Правил, врегульований главою 8.4 розділу VIII ПРРЕЕ.
Так, за змістом п.п. 6 п. 8.4.2 глави 8.4 розділу VIII вказаних ПРРЕЕ визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення порушень, зокрема, самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі оператора системи з порушенням схеми обліку.
Згідно з п. 8.4.7 глави 8.4 розділу VIII ПРРЕЕ розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється виходячи з вартості середньомісячних витрат оператора системи на купівлю однієї кіловат-години (кВт·год) електричної енергії на компенсацію незапланованих втрат електричної енергії, її передачі та розподілу у період порушення споживачем цих Правил (Ц, грн/кВт·год); величини розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії (Wдоб, кВт·год), а також кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил (Д, день).
В свою чергу, згідно з п.п. 11 п. 5.2.1 ПРРЕЕ електропостачальник має право на відшкодування збитків, які виникли через дії чи бездіяльність споживача, іншого електропостачальника, власника мереж, оператора малої системи розподілу, оператора системи, постачальника послуг комерційного обліку.
Так, згідно з ч. 1 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.
Як вбачається з п. 1 ч. 2 ст. 22 ЦК України, збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).
За загальним правилом, встановленим ч. 3 ст. 22 ЦК України, збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.
Так, загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду в межах позадоговірних (деліктних) зобов`язань визначені статтею 1166 ЦК України, відповідно до частини 1 якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі, яка її завдала.
Частиною 2 статті 1166 ЦК України встановлено презумпцію вини завдавача шкоди, яка означає, що особа, яка завдала шкоду, буде вважатися винною, якщо вона сама не доведе відсутність своєї вини (у зв`язку із наявністю вини іншої особи або у зв`язку із дією об`єктивних обставин). Якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.
Як роз`яснено у пункті 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.03.1992 № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.
З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивач доводить наявність шкоди та її розмір.
Відповідно до ч. 3 ст. 12, ч. 1, 5 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.
Враховуючи положення ч. 2 ст. 77 ЦПК України, предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (ч. 6 ст. 81 ЦПК України).
Доказами в розумінні ч. 1 ст. 76 ЦПК України, є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Враховуючи вищевказане, проаналізувавши надані суду докази в їх сукупності, суд вважає доведеним той факт що своїми винними протиправними діями ОСОБА_1 допустив порушення п. 5.5.5 ПРРЕЕ, а саме самовільно підключився до електричної мережі електропостачальника з порушенням схеми обліку, що призвело до безоблікового споживання ним електричної енергії, чим ПрАТ «Київобленерго», правонаступником якого є ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі», було заподіяно матеріальних збитків в розмірі 22 642,80 грн.
Наданий суду розрахунок вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення відповідачем ПРРЕЕ, є обґрунтованим та проведений у встановленому законом порядку за формулою 8, величину добового споживання електричної енергії визначено за період 180 днів (з 04.06.2019 по 30.11.2019 - по дату виявлення порушення), як того вимагають п.п. 8.4.2, 8.4.7-8.4.8, 8.4.13 ПРРЕЕ.
Доказів, які б спростовували наведені висновки суду, матеріали справи не містять.
Відтак, враховуючи вищевказане, суд дійшов до висновку, що позовні вимогипідлягають задоволенню.
Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд зазначає наступне.
Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
За таких обставин, з огляду на повне задоволення позову, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню понесені ним судові витрати, а саме судовий збір в розмірі 2 102 грн.
Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 4, 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», розділом VIII ПРРЕЕ, ст.ст. 15-16, 22, 1166 ЦК України, ст.ст. 4-5, 12-13, 79-81, 89, 141, 211, 223, 258-259, 263-265, 268, 274-280 ЦПК України, суд, -
Позов Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні мережі» до ОСОБА_1 про стягнення необлікованої електричної енергії - задовольнити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 (тридцяти) днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом 20 (двадцяти) днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Апеляційну скаргу на рішення суду може бути подано до Київського апеляційного суду через Березанський міський суд Київської області протягом 30 (тридцяти) днів з дня його проголошення.
Суддя І. О. Капшученко