____________________________________________________________________________________________________________________
Справа № 520/8123/17
Провадження № 2/947/3865/20
УХВАЛА

про залишення позову без розгляду

17.12.2020 року

Київський районний суд м. Одеси в складі:

головуючого судді Куриленко О.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ частки із майна, що є у спільній частковій власності,

ВСТАНОВИВ:

13.07.2017 року позивач звернувся до суду з даним позовом, в якому просив поділити в натурі нежитлову будівлю, загальною площею 245, 6 кв.м., яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , передавши ОСОБА_1 та ОСОБА_2 і визнавши за ними право приватної власності на відокремлені частини нежитлової будівлі, що відповідають розміру 1/2 частки кожної із сторін у спільному майні. Виділити ОСОБА_1 у власність частку спільного майна за адресою АДРЕСА_1 , а саме приміщення площею 122,8 кв.м., що відповідає розміру 1/2 його частки у спільному майні. Припинити право спільної часткової власності на нежитлове приміщення, розташоване у АДРЕСА_1 . Стягнути з відповідача судові витрати. Відповідно до автоматизованої системи документообігу цивільну справу було розподілено судді Куриленко О.М.

Ухвалою судді Київського районного суду м. Одеси від 21.07.2017 року провадження по справі було відкрито та призначено судове засідання.

В ході судового засідання, яке відбулось 06 листопада 2017 року, позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою, в якій просив призначити у цивільній справі судову будівельно-технічну експертизу з метою визначення можливості розподілу нежитлової будівлі, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та розробки варіантів такого розподілу, доручивши її проведення співробітнику ВБТЗ та ЕД ОНДІСЕ провідному судовому експерту 1-го класу ОСОБА_3 , який має вищу технічну освіту, кваліфікацію судового експерта за спеціальністю: 10.6. „ Дослідження об`єктів нерухомості, будівельних матеріалів, конструкцій та відповідних документів" (свідоцтво № 10, Рішення № 08(1).

На вирішення експерта, який проводитиме судову будівельно-технічну експертизу, просив поставити наступне питання: Чи є технічна можливість виділу в натурі Ѕ частини нежитлової будівлі, що належить ОСОБА_1 , на підставі Договору купівлі - продажу від 14 листопада 2013 року, виходячи з площі приміщень, встановлених експертом в натурі? Які варіанти виділу частки нежитлової будівлі, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , та чи можливо визначити частки, що підлягатимуть виділу, відповідно до 1/2 часток співвласників, з підготуванням у необхідних випадках пропозицій щодо переобладнання нежитлової будівлі, а також визначення грошової компенсації власнику, частка якого в натурі після поділу зменшилась ?

Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 06.11.2017 року у справі була призначена судова будівельно-технічна експертиза, провадження у справі було зупинено.

06.03.2018 року до канцелярії суду надійшов висновок № 17-5492 судової будівельно-технічної експертизи.

У зв`язку з чим ухвалою суду від 09.03.2018 року провадження по справі було поновлено та призначено судове засідання.

Заочним рішенням Київського районного суду м. Одеси від 14.05.2018 року позовні вимоги ОСОБА_1 було задоволено, поділено в натурі нежитлову будівлю, загальною площею 245, 6 кв.м., яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , передавши ОСОБА_1 та ОСОБА_2 і визнавши за ними право приватної власності на відокремлені частини нежитлової будівлі, що відповідають розміру 1/2 частки кожної із сторін у спільному майні. Виділено ОСОБА_1 у власність частку спільного майна за адресою АДРЕСА_1 , а саме приміщення: 1а основна пл. 88,7 кв.м.; 2 основна пл.. 35,3 кв.м., загальною площею 124,0 кв.м.

З урахуванням запропонованого варіанту позивачеві необхідно виконати наступні роботи по переобладнанню, погодивши їх з компетентними органами:

- влаштування розділової перегородки пом. 1а 1б по осьовій лінії згідно з додатком №1 відповідно до проекту, розробленого, і узгодженого в установленому порядку;

- закладання віконного отвору (отворів) в пом. 1б з подальшим влаштуванням дверного отвору (отворів) відповідно до вимог ДБН виходячи з функціонального призначення приміщення при подальшій експлуатації;

- влаштування ґанку входу з боку вхідного дверного отвору, який влаштовується.

Припинено право спільної часткової власності ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на нежитлове приміщення, розташоване у АДРЕСА_1 .

Стягнуто з відповідача ОСОБА_2 на користь позивача ОСОБА_1 судові витрати у розмірі 640 гривень.

29 липня 2020 року відповідач по справі ОСОБА_2 звернувся до суду з заявою, в якій просив суд скасувати заочне рішення Київського районного суду м. Одеси від 14 травня 2018 року по цивільній справі № 520/8123/17 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ частки із майна, що є у спільній частковій власності, та призначити справу до розгляду в загальному порядку.

Ухвалою суду від 07.09.2020 року заяву ОСОБА_2 було задоволено, заочне рішення Київського районного суду м. Одеси від 14 травня 2018 року було скасовано та призначено справу для розгляду в порядку спрощеного провадження на 22 жовтня 2020 року о 12 год. 30 хв.

Особи, що беруть участь у справі, про час і місце судового розгляду сповіщені належним чином у порядку ст.ст. 128-130 ЦПК України

Як вбачається з матеріалів справи, у судові засідання, призначені на 22.10.2020 року, 19.11.2020 року та 17.12.2020 року позивач по справі не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлялась належним чином, з клопотаннями про відкладення чи розгляд справи у його відсутність не звертався.

Відповідач також у судове засідання не з`явився, надав до суду заяву, в якій просив судове засідання провести за його відсутності, у разі неявки позивача не заперечував проти залишення позову без розгляду.

Вирішуючи дане питання, суд звертає увагу на те, що будь-яких доказів наявності поважних причин неявки до суду як в попередні та і в теперішнє засідання Позивач не надав, та справа розглядається в спрощеному провадженні.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив, що позивач втратив інтерес до справи, більш того, нехтуючи своїми правами та обов`язками, передбаченими ст. 43, 44 ЦПК України, не з`являється до суду з неповажних причин, що дає можливість залишити позов без розгляду.

Суд враховує складність справи, стадію розгляду, готовність сторони до самостійного захисту своїх інтересів, добросовісність дій позивача, яка не з`явилась, доведеність поважності причини неявки не надала.

Сама по собі неявка позивача якщо при цьому не заявлено відповідне клопотання, не може бути підставою для відкладення розгляду справи.

Частина 3 даної статті регламентує, що у разі повторної неявки в судове засідання позивача, повідомленого належним чином, незалежно від причин неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає заяву без розгляду.

Неявка до суду позивача може свідчити про втрату ним інтересу до вирішення справи. Вирішення спору в такому випадку було б порушенням принципу диспозитивності.

Повторною є друга поспіль неявка позивача, якщо він обидва рази був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи.

Згідно пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи;

Суд, за наявності належного сповіщення позивача, залишає позовні вимоги без розгляду, беручи до уваги, що зазначена обставина відповідає вимогам закону, а також те, що немає значення причина другої неявки позивача у судове засідання, і те, що позивач не позбавлений права звернутись до суду з даним позовом після усунення обставин, які викликали залишення зазначеного позову без розгляду.

У відповідності до ч. 2 ст. 257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

На підставі викладеного й керуючись ст. 257 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ частки із майна, що є у спільній частковій власності,- залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу право звернутись до суду з позовом після усунення умов, що викликали залишення даного позову без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

У відповідності до п.п. 15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, зокрема до Київського районного суду м. Одеси.

Суддя Куриленко О. М.