Справа № 236/874/19
23 січня 2020 року Краснолиманський міський суд Донецької області у складі:
головуючого судді Саржевської І.В.,
за участю: секретаря Олійник С.М.,
прокурора Кузнецової Т.С.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Лиман Донецької області цивільну справу за позовом керівника Слов`янської місцевої прокуратури Донецької області, який діє в інтересах держави в особі: Управління Державного агентства рибного господарства у Донецькій області до ОСОБА_1 , треті особи на стороні позивача, які не заявляють самостійних вимог: Лиманська міська рада Донецької області, Донецька обласна державна адміністрація, Управління Державної казначейської служби України у м.Лиман Донецької області про відшкодування шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок вилову риби забороненим знаряддям лову, -
06.03.2019 керівник Слов`янської місцевої прокуратури Донецької області який діє в інтересах держави в особі: Управління Державного агентства рибного господарства у Донецькій області звернувся до суду з вказаним позовом.
Прокурор Слов`янської місцевої прокуратури Кузнецова Т.С. позовні вимоги підтримала в повному обсязі, та посилаючись на те, що факт незаконного вилову риби підтверджується наявними доказами, однак шкода не відшкодована, просила позовні вимоги задовольнити, не заперечувала проти розгляду справи в заочному порядку.
Повноважний представник позивача Управління Державного агентства рибного господарства у Донецькій області до судового засідання не з"явився, але просив справу розглянути без його участі, позовні вимоги підтримав в повному обсязі, та у випадку неявки відповідача просив розглядати справу в заочному порядку (а.с.184).
Відповідач ОСОБА_1 , належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду цивільної справи (а.с. 168), в судове засідання не прибув, про наявність поважних для цього причин суд не повідомив, клопотання про розгляд справи без його участі та відзив на позовну заяву суду не надав.
Представників третіх осіб- Лиманської міської ради Донецької області, Донецької обласної державної адміністрації; Управління Державної казначейської служби України у м.Лиман Донецької області, було повідомлено про дату, час та місце розгляду справи судом; третьою особою не направлено свого представника для участі в судовому засіданні, просять справу розглянути без їх участі, про що надали відповідну заяву(а.с. 159-162, 182,187).
Ухвалою суду від 23.01.2020 року прийнято рішення про проведення заочного розгляду справи.
Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, з`ясувавши всі обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, що мають значення для вирішення справи по суті, встановивши такі фактичні дані та відповідні їм правовідносини, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Відповідно до положень статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Частиною 1 статті 13 ЦПК України встановлено, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи.
На органи прокуратури відповідно статті 131-1 Конституції України покладений обов`язок представництва інтересів держави в суді.
Згідно частини 1 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» представництво прокурором інтересів держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Частиною 3 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» передбачено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.
Управлінням охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання риболовства у Донецькій області проведений розрахунок матеріального збитку до протоколу №001619 ОСОБА_1 неправомірними діями заподіяв шкоду у розмірі 14 280,00 грн., яка розрахована з урахуванням вимог постанови Кабінету Міністрів України №1209 від 21.11.2011 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів» (а.с._21-22_).
Постановою судді Краснолиманського міського суду Донецької області від 15.11.2018 у справі № 236/3852/18, яка набрала законної сили 26.11.2018, ОСОБА_1 визнано винним у скоєнні зазначеного правопорушення і призначено стягнення у вигляді 340 грн. штрафу на користь держави з конфіскацією знарядь і засобів вчинення правопорушення та без конфіскації незаконно добутих водних живих ресурсів (а.с._16-18__).
Відповідно до ч. 6 ст.82 ЦПК України постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, яка набрала законної сили, є обов`язковою для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.
Таким чином, винуватість відповідача у спричиненні шкоди державі внаслідок незаконно добутих живих ресурсів не підлягає додатковому доведенню в силу ч.6 ст.82 ЦПК України.
Відповідно до статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.
Пунктом 4 частини другої статті 10 Закону України «Про тваринний світ» встановлено, що громадяни відповідно до закону зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу.
Згідно зі статтею 63 Закону України «Про тваринний світ» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.
Відповідно до ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності.
Згідно з ч. 1 ст. 52 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», порушення вимог цього Закону тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність відповідно закону.
Відповідно до статті 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.
Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів.
Відповідно до частини першої статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Відповідачем по справі не надано доказів помилковості чи неправильності такого розрахунку, в зв`язку в чим суд вважає його правильним.
Доказів того, що відповідач у добровільному порядку відшкодував шкоду, суду також не надано.
Враховуючи те, що судом було встановлено протиправність дій відповідача, якими завдано шкоду, суд приходить до висновку про наявність підстав для відшкодування такої шкоди шляхом компенсації вартості виловленої незаконним шляхом риби, вартість якої розраховано у відповідності до вимог постанови Кабінету Міністрів №1209 від 21 листопада 2011 року «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів», а тому позов є обґрунтованим та підлягає задоволенню.
Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд враховує ухвалення рішення на користь позивача, у зв`язку з чим понесені витрати по сплаті судового збору в сумі 1921,00 грн. (а.с.3) підлягають стягненню з відповідача на його користь.
На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 22, 1166 Цивільного кодексу України, 10, 63 «Про тваринний світ», ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст.ст.20, 51 «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», ст.23 Закону України «Про прокуратуру», ст.ст. 4,13,18,76-83, 141, 263-265, 280-283 ЦПК України, суд, -
Позовні вимоги керівника Слов`янської місцевої прокуратури Донецької області, який діє в інтересах держави в особі: Управління Державного агентства рибного господарства у Донецькій області до ОСОБА_1 , треті особи на стороні позивача, які не заявляють самостійних вимог: Лиманська міська рада Донецької області, Донецька обласна державна адміністрація, Управління Державної казначейської служби України у м.Лиман Донецької області про відшкодування шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок вилову риби забороненим знаряддям лову, - задовольнити повністю.
Рішення може бути оскаржено позивачем в апеляційному порядку безпосередньо до Донецького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення повинно бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Повний текст рішення виготовлено 27.01.20.

Суддя -