Справа № 645/1222/20
Провадження № 2/645/1040/20

Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 грудня 2020 року Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді Алтухової О.Ю.

секретар судового засідання Волкова А.Р.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Харкові за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Управління соціального захисту населення Адміністрації Немишлянського району Харківської міської ради до ОСОБА_1 про стягнення неправомірно отриманих бюджетних коштів,-

в с т а н о в и в :

Позивач Управління соціального захисту населення адміністрації Немишлянського району Харківської міської ради (надалі УСЗН Немишлянського району ХМР) звернувся до суду з позовом, в якому просить стягнути з відповідача ОСОБА_1 неправомірно отримані бюджетні кошти у розмірі 1242,54 грн. та витрати по сплаті судового збору у розмірі 2102,00 грн.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що 18.11.2018 року ОСОБА_1 повторно звернувся до Управління праці та соціального захисту населення адміністрації Немишлянського району Харківської міської ради із заявою про призначення державної соціальної допомоги малозабезпеченим сім`ям. Згідно з рішенням позивача від 31.01.2019 року було призначено відповідачу допомогу з 01.11.2018 року по 30.11.2018 року у розмірі 289,96 грн., з 01.12.2018 року по 30.04.2019 року у розмірі 302,56 грн. щомісячно, ураховуючи доходи відповідача та членів його родини. Згідно з поданою відповідачем декларацією про доходи та майновий стан осіб, які звернулися за призначенням усіх видів соціальної допомоги від 08.11.2018 року, до складу членів сім`ї відповідача не входило жодної особи. Також Відповідач зазначив, що немає жодних доходів окрім «допомоги по догляду» за звітний період (з 01.05.2018 року по 31.10.2018 року). Державними соціальними інспекторами під час здійснення вибіркової перевірки особової справи відповідача було встановлено, що відповідач приховав обставини, які впливають на право отримання самої допомоги та її розміру, а саме: згідно з довідкою ДПС про доходи відповідача встановлено, що останній отримав дохід за період з липня 2018 року по вересень 2018 року у розмірі 1660 грн. (стипендія у Криворізькому державному педагогічному університеті), про що не було зазначено відповідачем у поданій декларації, та безпосередньо вплинуло на розмір призначеної допомоги. Обласним центром по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат Харківської обласної державної адміністрації, який здійснює нарахування виплат, розраховано переплату бюджетних коштів Відповідачу, яка склала 1242,54 грн. 10.09.2019 року на адресу відповідача було направлено вимогу про повернення коштів. Проте жодних дій останнім вчинено не було. З метою забезпечення цільового принципу використання бюджетних коштів, ураховуючи неповернення відповідачем суми переплати у добровільному порядку, Управління змушене звернутися до суду з метою повернення коштів до бюджету в судовому порядку.

Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 05.03.2020 року позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк на усунення недоліків.

13.03.2020 року недоліки позовної заяви усунуто.

Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 16.03.2020 року відкрито провадження по справі та призначено її до розгляду в порядку спрощеного провадження.

25 листопада 2020 року від представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Ходарковського Ю.В., який діє на підставі довіреності, надійшов відзив на позовну заяву, в якому проти позову відповідач заперечує в повному обсязі, оскільки навмисних дій щодо подання недостовірних відомостей на адресу позивача відповідачем вчинено не було, доказів цього матеріали справи не містять. Окрім того зазначає, що предметом доказування по даній справі також є розмір коштів, які позивач просить суд стягнути з відповідача, розрахунку надмірно сплачених коштів за кожен місяць позивачем не надано, а лише зазначено загальну суму відповідно до довідки Центру нарахування та здійсненню соціальних виплат. У зв`язку з чим вважає позов не обґрунтованим. Проти стягнення витрат по сплаті судового збору заперечує, оскільки відповідач є особою з інвалідністю ІІ групи.

25 листопада 2020 року від відповідача ОСОБА_1 надійшов відзив на позовну заяву. У своєму відзиві відповідач позовні вимоги не визнав в повному обсязі, та просив суд позовні вимоги залишити без задоволення.

16 грудня 2020 року від представника позивача начальника управління Стрєльцова Р.Г. надійшла відповідь на відзив в якій представник позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив суд їх задовольнити, окрім того вважає, що відповідач зловживає своїми процесуальними правами, оскільки надав відзив на позовну заяву з порушенням строку на його подання та систематично ігнорує судові засідання.

Представник позивача ОСОБА_2 у судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив їх задовольнити.

Відповідач у судове засідання повторно не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений своєчасно та належним чином.

18 грудня 2020 року від відповідача надійшли клопотання, які були розглянуті у судовому засіданні, в задоволені клопотань судом було відмовлено.

18 грудня 2020 року від відповідача ОСОБА_1 надійшла заява про відкладення розгляду справи, заява вмотивована тим, що на даний час через відсутність обґрунтування розрахунку заборгованості та іншої інформації справу розглянути не можливо. Окрім того, відповідач вказує, що він не має змоги прийняти участь у судовому засіданні через хворобу, у зв`язку з чим просить суд відкласти розгляд справи.

У своїх рішеннях, Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що це роль національних судів організовувати судові провадження таким чином, щоб вони були без затримок та ефективними (рішення Суду у справі «Шульга проти України», пункт 28, № 16652/04, від 02.12.2010) і запобігання неналежній та такій, що затягує справу, поведінці сторін у цивільному процесі є завданням саме державних органів (рішення Суду у справі «Мусієнко проти України», пункт 24, № 26976/06, від 20.01.2011).

Відповідно ст. 275 ЦПК України суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Статтею 223 ЦПК України встановлено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Частиною 3 ст.223 ЦПК України передбачено, що якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі, зокрема, неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

Враховуючи, стислі строки розгляду справи та те, що судом неодноразово задовольнялись клопотання відповідача про відкладення розгляду справи, суд приходить до висновку про можливість розгляду справи без участі відповідача та його представника, які у судове засідання повторно не з`явились.

Суд, заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши письмові докази по справі приходить до наступного висновку.

08.11.2018 року ОСОБА_1 звернувся до УПСЗН Немишлянського району ХМР з заявою про призначення державної соціальної допомоги малозабезпеченим сім`ям. На другому аркуші заяви від руки зазначено «Я не працюю, не навчаюсь, ПП не є, в ЦЗ на обліку не перебуваю» (а.с.7-8).

Рішенням УПСЗН Немишлянського району ХМР від 31.01.2019 року ОСОБА_1 було призначено Державну соціальну допомогу малозабезпеченій сім`ї з 01.11.2018 року по 30.11.2018 року в розмірі 289,96 грн., а з 01.12.2018 року по 30.04.2019 року в розмірі 302,56 грн. щомісячно (а.с. 9).

Згідно з поданою ОСОБА_1 . Декларацією про доходи та майновий стан осіб, які звернулись за призначенням усіх видів соціальної допомоги, у декларації члени сім`ї ОСОБА_1 не зазначені. Інших доходів крім допомоги по догляду не має (а.с.11-12).

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про державну соціальну допомогу малозабезпеченим сім`ям» державна соціальна допомога малозабезпеченим сім`ям (далі - державна соціальна допомога) - щомісячна допомога, яка надається малозабезпеченим сім`ям у грошовій формі в розмірі, що залежить від величини середньомісячного сукупного доходу сім`ї.

Статтею 5 вказаного Закону розмір державної соціальної допомоги визначається як різниця між прожитковим мінімумом для сім`ї та її середньомісячним сукупним доходом.

Згідно з п. 2 постанови Кабінету Міністрів України від 24 лютого 2003 року № 250 «Про затвердження порядку призначення і виплати державної соціальної допомоги малозабезпеченим сім`ям» державна соціальна допомога малозабезпеченим сім`ям призначається і виплачується у грошовій формі малозабезпеченим сім`ям, які постійно проживають на території України, мають середньомісячний сукупний дохід, нижчий від прожиткового мінімуму для сім`ї.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 Закону України «Про державну соціальну допомогу малозабезпеченим сім`ям» (в редакції, що діяла на момент виникнення спірних правовідносин) розмір державної соціальної допомоги визначається як різниця між прожитковим мінімумом для сім`ї та її середньомісячним сукупним доходом, який обчислюється за методикою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сферах трудових відносин, соціального захисту населення, але цей розмір не може бути більшим ніж 75 відсотків прожиткового мінімуму для сім`ї.

Законом України «Про державний бюджет України на 2018 рік» для працездатних осіб встановлено прожитковий мінімум з 01.01.2018 1762,00грн, з 01.07.2018 1841,00 грн, з 01.12.2018 1921,00 грн.

Відповідно п.3,4 «Методики обчислення сукупного доходу сім`ї для всіх видів соціальної допомоги» затвердженої Наказом Міністерства праці та соціальної політики України, Міністерства економіки та з питань європейської інтеграції України, Міністерства фінансів України, Державного комітету статистики України, Державного комітету молодіжної політики, спорту і туризму України від 15.11.2001 року № 486/202/524/455/3370 встановлено, що для обчислення суми доходів ураховуються доходи в грошовій та натуральній формі, а також в іноземній валюті за кордоном з будь-яких джерел як на території України, так і за її межами. При визначенні сукупного доходу органи, що призначають допомогу, користуються усіма офіційними джерелами, які містять інформацію про доходи громадян, у тому числі інформацією органів державних податкових адміністрацій. До сукупного доходу входять, зокрема стипендія.

Згідно Методики загальна сума сукупного доходу одержувачів допомоги включає в себе суму всіх доходів кожної особи, яка враховується при наданні допомоги, визначених на підставі наданих документів за останні шість календарних місяців або два квартали, що передують місяцю звернення за призначенням соціальної допомоги, якщо інше не передбачене законодавством.

Згідно зі ст. 7 Закону України «Про державну соціальну допомогу малозабезпеченим сім`ям» визначено випадки, коли у наданні державної соціальної допомоги може бути відмовлено, а виплата призначеної допомоги може бути припинена, а саме: п. 2 ч. 1 ст. 7 Закону, якщо малозабезпечена сім`я має додаткові джерела для існування, а також хто-небудь із її складу протягом 12 місяців перед зверненням за наданням державної соціальної допомоги здійснив покупку або оплатив послуги на суму, яка на час звернення перевищує 10-кратну величину прожиткового мінімуму для сім`ї.

Пунктом 9 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про державну соціальну допомогу малозабезпеченим сім`ям» передбачено, якщо сім`єю навмисно подано недостовірні відомості чи приховано відомості, що вплинули або могли вплинути на встановлення права на державну соціальну допомогу та на визначення її розміру, виплата призначеної державної соціальної допомоги припиняється з місяця, в якому виявлено порушення.

Відповідно п.27 «Порядку призначення і виплати державної соціальної допомоги малозабезпеченим сім`ям», затвердженого Постановою КММ України від 24.02.2003 №250 (в редакції, що діяла на момент виникнення спірних правовідносин) контроль за правильністю призначення і виплати соціальної допомоги здійснює орган соціального захисту населення безпосередньо та через соціальних інспекторів. Органи соціального захисту населення мають право робити запити та у строк до 15 календарних днів з дня надходження відповідного запиту безоплатно отримувати від територіальних органів ДФС, інших органів виконавчої влади та органів місцевого самоврядування інформацію, необхідну для перевірки достовірності даних, отриманих від осіб, які звертаються за призначенням державної соціальної допомоги малозабезпеченим сім`ям. Для підтвердження даних про доходи (відсутність доходів) використовуються відомості ДФС з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків у порядку, встановленому Мінсоцполітики та Мінфіном.

Пунктом 28 вище вказаного Порядку встановлено, якщо сім`єю приховано або навмисно подано недостовірні дані про її доходи та майновий стан, що вплинуло на встановлення права на призначення соціальної допомоги та визначення її розміру, внаслідок чого були надміру виплачені кошти, органи соціального захисту населення: визначають обсяг надміру виплачених коштів та встановлюють строки їх повернення залежно від матеріального стану сім`ї; повідомляють уповноваженого представника малозабезпеченої сім`ї про обсяг надміру виплачених коштів та строки їх повернення; у разі врахування надміру виплачених коштів при виплаті соціальної допомоги у наступні періоди провадять щомісячні відрахування на підставі своїх рішень у розмірі не більш як 20 відсотків суми, що підлягає виплаті; у разі неповернення надміру виплачених коштів добровільно в установлені строки вирішують питання про їх стягнення у судовому порядку.

Позивач стверджує, що під час здійснення вибіркової перевірки особових справ одержувачів допомоги, державними інспекторами було встановлено, що ОСОБА_1 приховав обставини, які впливають на право отримання допомоги та її розмір, а саме згідно з довідкою ДФС про доходи гр. ОСОБА_1 встановлено, що останній отримував дохід у 2018 році стипендію у розмірі 1660,00 грн., про що не було зазначено відповідачем у поданих заявах, та безпосередньо вплинуло на розмір призначеної допомоги.

Отримання ОСОБА_1 доходів, підтверджується відповідною довідкою, згідно якої останній отримав за період з 07.2018 року по 09.2018 року 1660,00 грн.(а.с.10)

Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Відповідач у своєму відзиві на позовну заяву вказав, що ним частково повернуто позивачу суму переплаченої допомоги, на суму 316,61 грн. На підтвердження вказаних обставин позивачем надано копію квитанції (а.с.122).

Згідно п. 5 ст. 95 ЦПК України учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Верховний Суд в постанові від 17 липня 2019 року по справі № 810/719/18 зробив висновок, в якому вказав, що чинним процесуальним законодавством встановлено вимоги, за умови дотримання яких докази є допустимими, при цьому обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Важливою вимогою використання копії письмового доказу як допустимого доказу у справі є її належне засвідчення та передчасне надсилання іншим учасникам справи.

Проте в порушення ст.95 ЦПК України відповідач надав суду копію квитанції яку не завірено належним чином, у зв`язку з викладеним, суд при ухвалені рішення по справі вказану квитанцію до уваги не приймає.

За таких обставин, суд приходить до висновку про те, що вимоги про стягнення з відповідача 1242,54 грн. надміру виплаченої державної допомоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України.

Відповідно ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються, зокрема: особи з інвалідністю I та II груп.

Згідно Довідки до акту огляду МСЕК Серії 12 ААБ №265123 відповідачу ОСОБА_1 встановлено інвалідність 2 групи безстроково.

Керуючись ст. ст. 12, 81, 141, 247, 263-265, 279 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Позов Управління соціального захисту населення адміністрації Немишлянського району Харківської міської ради до ОСОБА_1 про стягнення неправомірно отриманих бюджетних коштів - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Управління соціального захисту населення адміністрації Немишлянського району Харківської міської ради неправомірно отримані бюджетні кошти в розмірі 1242 (тисяча двісті сорок дві) грн. 54 коп.

Судові витрати по сплаті судового збору який сплачено позивачем при зверенні до суду з позовом компенсувати позивачу Управлінню соціального захисту населення адміністрації Немишлянського району Харківської міської ради за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду або через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У випадку проголошення в судовому засіданні лише вступної та резолютивної частини судового рішення строк для апеляційного оскарження обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Позивач - Управління соціального захисту населення адміністрації Немишлянського району Харківської міської ради (УСЗНА Немишлянського району ХМР), юридична адреса просп. Льва Ландау,48, м. Харків, 61060 ,

Відповідач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 .

Повний текст судового рішення складено 21.12.2020 року.

Суддя: