КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/824/3979/2020
УХВАЛА

24 січня 2020 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді Мельника Я.С., розглянувши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 12 грудня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 , про зменшення розміру аліментів,-

встановив :

Рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 12 грудня 2019 року позов задоволено частково.

Не погоджуючись із цим рішенням, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, яка не оплачена судовим збором, при цьому просить звільнити від сплати судового збору, посилаючись на скрутний майновий стан.

Однак, заявлене клопотання задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Відповідно до ч.1, 2 ст.8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може зменшити розмір судового збору або звільнити його від сплати у разі, якщо: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Таким чином, відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» та ст. 129 Конституції України, передбачено право суду, а не його обов`язок щодо звільнення від сплати судового збору, а питання про відстрочення та розстрочення судом сплати судового збору, зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати з підстав майнового стану сторони вирішується судом в кожному конкретному випадку залежно від обставин справи та обґрунтованості доводів сторони належними і допустимими доказами на підтвердження того, що майновий стан сторони перешкоджає сплаті нею судового збору в установленому порядку і розмірі, а також на засадах рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Згідно із частиною першою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. Єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з положеннями статті 12 ЦПК України, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Однак, в порушення вищевказаних вимог закону заявником не виконано вимоги статті 136 ЦПК України щодо надання доказів на підтвердження того, що його майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті ним судового збору, які б давали підстави для звільнення від сплати судового збору, крім того підстави, передбачені ст. 8 Закону України «Про судовий збір» для звільнення сплати судового збору відсутні, оскільки, розмір судового збору не перевищує 5 відсотків розміру річного доходу апелянта.

Таким чином, наведені у клопотанні доводи про майновий стан апелянта не дають підстав для звільнення його від сплати судового збору за подання апеляційної скарги, оскільки до клопотання не додано належних, достатніх та достовірних доказів на підтвердження наявності в апелянта скрутного майнового стану, а безпідставне звільнення його від сплати судового збору є порушенням ст. 6 Конвенції та ст. 129 Конституції України в частині справедливих судових процедур і рівності учасників судового процесу перед законом.

Крім того, суд враховує, що у рішеннях Європейського суду з прав людини від 20 травня 2010 року у справі «Пелевін проти України» та від 30 травня 2013 року у справі «Наталія Михайленко проти України» зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

В рішенні Європейського суду з прав людини від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» зазначено, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

Відповідно до вимог п. п. 9 ч. 2, ст. 4 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 року № 3674-VI (у редакції на день подачі апеляційної скарги), розмір ставки судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду фізичною особою становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Таким чином, у даному випадку сума судового збору для сплати становить 1152,60 грн, (768,40 х 150%), яку апелянту необхідно сплатити на рахунок: Отримувач коштів: УК у Солом.р ні/Соломян.р н; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38050812; Банк отримувача:Казначейство України (ЕАП); Код банку отримувача (МФО): 899998; Рахунок отри-мувача: UA0026010; Код класифікації доходів бюджету: 22030101; призначення платежу: судовий збір за позовом (ПІБ чи назва установи, організації).

Документи, що підтверджують сплату судового збору подаються до Київського апеляційного суду в оригіналі.

За правилами ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 ЦПК України, а також у разі несплати суми судового збору, застосовуються положення статті 185 ЦПК України, тому апеляційну скаргу слід залишити без руху, надавши апелянту строк для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст.ст.185, 356, 357 ЦПК України, суд,-

ухвалив :

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги - відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 12 грудня 2019 року залишити без руху та надати строк терміном у десять днів з моменту отримання копії даної ухвали для виправлення вказаних недоліків, в іншому випадку, апеляційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута апелянту.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Київського

апеляційного суду Я.С. Мельник