Провадження № 2/638/2210/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 січня 2020 року Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого Аркатової К.В.,

секретаря Панікарук В.В.,

за участю представника позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2 ,

представника відповідача ОСОБА_3 ,

представника відповідача ОСОБА_10,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_4 до Комунального підприємства «Жилкомсервіс» в особі Дзержинської філії дільниця № 1, ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,Комунального підприємства «Харківводоканал» про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири,-

в с т а н о в и в:

ОСОБА_4 звернулась до суду з позовом та з урахуванням уточнення позовних вимог просить стягнути з відповідачів в солідарному порядку матеріальної шкоду завдану внаслідок залиття приміщення у розмірі 108364,50 грн та правові витрати у розмірі 13700 грн. Свої вимоги обґрунтовує тим, що є власницею нежитлового приміщення 1-го поверху №268-1:268-6 в літ. «А-14», загальною площею 45,0 кв.м., що знаходиться в будинку АДРЕСА_1 . Поверхом вище знаходяться квартира №271 , власником якої є ОСОБА_5 та квартира №274 , власниками якої є ОСОБА_7 та ОСОБА_6 29.07.2016 року нежитлове приміщення позивача затоплено. Відповідні акти складено 01.08.20165 року та 02.08.2016 року, згідно яких встановлено, що в квартирах № 271 та №274 здійснена самостійна заміна труб та перепланування трубопроводу холодної води зі зміщенням стояка на 400 мм від початкового знаходження. В перекритті між квартирами заміна трубопроводу не проводилась та трубопровід в перекритті між квартирами заміна трубопроводу не проводилась та трубопровід знаходився в незадовільному стані. 29.07.2016 року вчинилася тріщина на трубопроводі в перекритті між квартирами № 274 та № 271 , внаслідок чого була залита квартира №271 та нежитлові приміщення на першому поверсі. Згідно акту обстеження позивачу завдано майнову шкоду.

У судовому засіданні представник позивача підтримала позов на підставі доводів викладених у позовній заяві.

Представники відповідачів ОСОБА_6 , ОСОБА_7 заперечували у задоволенні позовних вимог, вказуючи на їх бездіяльність та недоведеність.

Представник відповідача КП «Жилкомсервіс» просив відмовити у задоволенні позовних вимог, пояснивши, що завдана шкода не підтверджена належними доказами, вони є не належними відповідачами, оскільки винними є КП «Харківводоканал» та співвласники будинку, спірний стояк знаходився в межах квартир № 274 та №271, дозволів на переобладнання труби не надавалось, обов`язок проведення ремонтів на внутрішньо будинкових системах холодного водопостачання та водовідведення покладено саме на КП «Харківводоканал».

Представник КП «Харківводоканал» заперечував у задоволенні позовних вимог, посилаючись на те, що КП «Жилкомсервіс» є балансоутримувачем. Для виконання робіт по заміні трубопроводу в квартирах № 271 та №274 КП «Харківводоканал» не залучався.

Суд, вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, прийшов до наступного.

У відповідності до ст.ст. 13,81 ЦПК України суд розглядає справу не інакше, як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін чи інших осіб, які беруть участь у справі. Кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і докази подаються сторонами і іншими особами, які беруть участь у справі.

ОСОБА_4 , згідно договору дарування нежитлових приміщень від 18.07.2014 року, № в реєстрі 608, є власником нежитлового приміщення 1-го поверху №268-1-:268-6 в літ. «А-14», що знаходиться в будинку АДРЕСА_1 . За відомостями інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно власником квартири АДРЕСА_4 є ОСОБА_5 , квартири АДРЕСА_5 є ОСОБА_7 та ОСОБА_6 . Згідно акту обстеження №161 від 01.08.2016 року складеного начальником відділку №1, інженером та майстром при дослідженні приміщення ФОП ОСОБА_4 встановлено, що в результаті залиття 29.07.2016 року завдано шкоду, а саме: в коридорі на стелі (водоемульсійна покраска) утворилися рижі плями площею 0,5 м2; в коридорі на стіні (шпалери) пляма площею 3,5 м2; поріжки (ДСП) набухли та розклеїлися - 2 шт.; в загальній залі на стелі (шпалери ) плями площею 20 м2; в загальній залі на стіні (шпалери) плями площею 20 м2; в приміщенні №1 площею 9 м2 залито стел (водоемульсійна покраска) і стіни (шпалери) площею 9 м2; в коридорі та підсобці на стелі (шпалери) та стінах (шпалери) сліди залиття - 16 м2; в підсобці набух поріжок та двері; в туалетіц на стелі (полістирольна плитка) залиття - 4,2 м2; в приміщенні косметичного кабінету на стелі (водоемульсійна покраска) сліди залиття - 7.0 м2; пошкоджені меблі та обладнання, а саме: полиці з ДСП - 6 шт.; вбудована полиця із ДСП - 1 шт.; вбудована шафа із ДСП - 1 шт.; тумбочка з ДСП - 1 шт.; ваги електричні; калькулятор; манікюрний стіл; електроіагулятор; кондиціонер- 2 шт.; світильники, люстри, електропроводка та розетки у всьому приміщенні; камери відеоспостереження; пожежна сигналізація, датчики і щит; охоронна сигналізація, датчики і щит; електролічильник; адміністраторська стойка з ДСП. Відповідно до акту від 02.08.2016 року складеного представником КП «Харківводоканалу», інженером дільниці №1 КП «Жилкомсервіс» про комісійному обстеженні встановлено, що в квартирах № 271 та №274 проведено самостійну заміну труб та перепланування трубопроводу холодної води зі зміщенням стояка на 400 мм, в перекритті заміна трубопроводу не здійснювалась та трубопровід знаходився в незадовільному стані. 29.07.2016 року утворився свищ на трубопроводі в перекритті між квартирами, в результаті чого сталося залиття кв.271 та парикмахерської. Згідно акту обстеження від 15.08.2016 року №173 залиття сталося через утворений свищ на трубопроводі холодного водопостачання в перекриттях між квартирами № 274 та №271. За умовами договору №16/2 від 29.12.2011 року на виконання вимог ст.29 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» КП «Жилкомсервіс», який не є виконавцем послуг, доручає, а КП КГ «Харківкомуночиствод» приймає на себе обов`язок надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій в частині технічного обслуговування внутрішньобудинкових систем холодного водопостачання, яке включає в себе й аварійно-диспетчерське обслуговування, КП «Жилкомсервіс» зобов`язується прийняти та оплатити виконавцю надані послуги. За умовами п.2.1.8, 2.1.9 договору КП «Жилкомсервіс» зобов`язаний своєчасно, в межах своєї компетенції, організовувати проведення поточного та капітального ремонту житлового фонду та інженерного обладнання; забезпечувати виконавцю доступ до технічних приміщень для усунення аварійних ушкоджень на внутрішньобудинкових системах водопостачання, проведення технічного обслуговування та профілактичних оглядів. Умовами п.2.3.6, 2.3.7 договору визначено, що виконавець зобов`язаний проводити роботи по відновленню герметизації вводів внутрішньобудинкових систем, якщо герметизація вводів була порушена при виконанні виконавцем послуг; забезпечувати відновлення конструктивних елементів житлового будинку, які були порушені виконавцем при виконанні робіт. За умовами п.2.3.9 договору у випадку виявлення в квартирі споживача самовільного переобладнання (перепланування) внутрішньоквартирної системи водопостачання, яке впливає на функціонування та працездатність системи, разом з управителем, приймати всі можливі заходи щодо приведення її в належний стан. Пунктами 3-4 договору визначено порядок виконання та приймання робіт та порядок розрахунків та складання актів виконаних- робіт. Рішенням Харківської міської ради від 20.12.2011 №902 затверджено порядок та періодичність надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. В акті від 30.08.2016 року зазначено, що останнім підтверджується, свищ, що призвів до залиття перукарні з`явився на трубопроводі холодної води в перекритті між квартирами №274 та №271. Заявою від 30.08.2016 року ОСОБА_8 повідомляв начальника дільниці №1 КП «Жилкомсервіс» про проведення роботи по заміні стояка. Згідно висновку ФОП ОСОБА_9 про технічний стан системи внутрішнього водопроводу квартири АДРЕСА_5 - стан системи внутрішнього водопроводу в квартирі АДРЕСА_5 оцінюється як задовільний, заміна труб в межах квартири не впливає негативно на роботу стояка в цілому. Приховані дефекти, допущені при проведенні будівельно-монтажних робіт в 2001-2002 роках по встановленню систем водопостачання до здачі будинку в експлуатацію призвели до аварії 29.07.2016 року та залиттю нежитлових приміщень під квартою №274. Відповідно до звіту №674/08-16 від 16.08.2016 року складеного ТОВ «Аргумент-експерт» розмір прямого збитку майна в результаті залиття складає 35 184,34 грн, звіту №2754/-08-16 розмір прямого збитку внутрішнього оздоблення складає 68 280,16 грн. Листом від 13.06.2017 року за №4150/9-17 Харківська міська рада повідомила, що звернень від мешканців квартир АДРЕСА_6 з питань проведення переобладнання внутрішньобудинкової системи холодного водопостачання до департаменту комунального господарства Харківської міської ради не надходило. Відповідно до підсумкового реєстру виконаних робіт з технічного обслуговування у будинку АДРЕСА_1 виконано ТО-2, який засвідчено начальником та інженером дільниці №1,2,3,4,5,6,7,8,9,10 КП «Жилкомсервіс», виконавець - КП «Харківводоканал». На адвокатський запит від 13.09.2018 року КП «Харківводоканал» повідомило, що не здійснював ремонт трубопроводу та не демонтував трубу у нежитлових приміщеннях 1-го поверху №268-1:268-6 в літ. «А-14», що знаходяться в будинку АДРЕСА_7 . Представники квартир № 271 і №274 не звертались на ділянку №1 КП «Жилкомсервіс» з питань перепланування трубопроводу холодної води.

Згідно ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ст.81 ЦПК кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ст.61 цього кодексу.

Відповідно до ст. 319 ЦК України, власність зобов`язує, власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян.

Положеннями ст. 322 ЦК України тягар утримання майна покладається на його власника.

Статтею 22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування в повному обсязі У ч. 2 цієї статті зазначається, що збитками є втрати, яких особа зазнала, у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Відповідно до ч.1 ст. 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної особи або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Відповідно до ч.2 ст. 1166 Цивільного кодексу України, особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Відповідно до ч.1 ст.1167 Цивільного кодексу України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини.

У зазначеній нормі права, яка встановлює загальні підстави відшкодування шкоди в рамках деліктних (позадоговірних) зобов`язань, під шкодою розуміється матеріальна шкода, що виражається в зменшенні майна потерпілого в результаті порушення належного йому майнового права та (або) применшенні немайнового блага (життя, здоров`я тощо). Шкода це не тільки обов`язкова умова, але й міра відповідальності, оскільки завдана шкода (реальна шкода та упущена вигода) відшкодовується в повному обсязі.

Цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу саме на відповідачів покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди.

Відповідно до постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати зокрема: у принижені честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушення права власності у тому числі у порушення нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунки з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків.

Статтею 383 ЦК України передбачено, що власник житлового будинку, квартири має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання свої сім`ї, інших осіб. Власник квартири може на свій розсуд здійснювати ремонт і зміни у квартирі, за умови, що ці зміни не призведуть до порушень прав власників інших квартир у багатоповерховому житловому будинку та не порушать санітарно-технічних вимог і правил експлуатації будинку.

Відповідно до ст. 100 ЖК України виконання наймачем робіт з переобладнання та перепланування жилого будинку і жилого приміщення, які не передбачають втручання в несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, не потребують отримання документів, що дають право на їх виконання. Після завершення зазначених робіт введення об`єкта в експлуатацію не потребується.

Відповідно до визначень термінів в преамбулі Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій затверджених наказом № 76 від 17.05.2005 року Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства(далі Правила №76), а саме:

Балансоутримувач будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд (далі - балансоутримувач) - власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом..

Утримання будинків і прибудинкових територій - господарська діяльність, спрямована на задоволення потреби фізичної чи юридичної особи щодо забезпечення експлуатації та/або ремонту жилих та нежилих приміщень, будинків і споруд, комплексів будинків і споруд, а також утримання прилеглої до них (прибудинкової) території відповідно до вимог нормативів, норм, стандартів, порядків і правил згідно із законодавством.

Згідно із визначення у преамбулі розділу №2 Правил № 76 технічне обслуговування жилих будинків - комплекс робіт, спрямованих на підтримку справності елементів будівель чи заданих параметрів та режимів роботи технічного обладнання. Система технічного обслуговування жилих будинків повинна забезпечувати безпечне та безперебійне функціонування будинків, інженерних мереж та обладнання протягом установленого терміну служби будинку. Технічне обслуговування жилих будинків включає роботи з контролю за його станом, забезпечення справності, працездатності, наладки і регулювання інженерних систем тощо. Контроль за технічним станом здійснюється шляхом впровадження системи технічного огляду жилих будинків.

В силу підпункту 2.1.5. Правил № 76, профілактичне обслуговування будинків є складовою технічного обслуговування і полягає в усуненні дрібних несправностей елементів будинків з метою забезпечення їх безперебійної роботи, а також попередження порушень санітарно-гігієнічних вимог до приміщень будинків, налагодження та регулювання окремих видів технічних пристроїв. Періодичність проведення профілактичного обслуговування елементів жилих будинків та граничні строки невідкладної ліквідації виявлених несправностей елементів жилих будинків наведена відповідно у додатках 2 та 3.

Відповідно пункту 2.3.7 Правил № 76, технічне обслуговування внутрішньо будинкових систем тепло-, водопостачання, водовідведення і зливової каналізації та витрати на виконання цих робіт здійснюються відповідно до законодавства.

Згідно пункту 4.5 Правил № 76, до технічне обслуговування і ремонт будівельних конструкцій входить система водовідведення, що складається в тому числі із внутрішніх водостоків.

Відповідно пунктів 4.5.2, 4.5.3, 4.5.4, 4.5.5 Правил № 76, до основних дефектів водовідвідних пристроїв належать: - при влаштованому зовнішньому водовідводі - порушення стиків між окремими елементами ринв і покрівлею, скупчення бруду в настінних жолобах, утворення полоїв у жолобах, лійках і трубах; - при неорганізованому зовнішньому водовідводі - протікання через місця сполучення лійок з покрівлею, засмічення і замерзання відкритих випусків, руйнування водовідвідних лотків, протікання через стикові з`єднання водоприймального стояка, втрата пружності компенсаторних пристроїв. Щоб уникнути вищезазначених дефектів, необхідно вчасно заміняти окремі лійки, коліна, відмітки і ланки ринв, а при встановленні ретельно пофарбувати з зовнішньої і внутрішньої сторони. Несправності водовідвідних пристроїв усуваються в терміновому порядку. Внутрішні водостоки з дахів повинні безперебійно відводити дощові і талі води.

Відповідно до п.п. 3.1 та 3.2 статуту КП «Жилкомсервіс» метою підприємства є: здійснення функцій утримання на балансі, переданих йому за договором з власником житлових будинків, споруд та іншого майна, забезпечення належного рівня житлово-комунального обслуговування населення, створення відповідних умов для проживання, а предметом діяльності - укладення договорів на обслуговування житлово-комунальними послугами споживачів з виконавцями послуг, контроль за якістю послуг і виконанням умов договорів.

Рішенням Харківської міської ради від 20 грудня 2006 № 1186 визначено виконавців житлово-комунальних послуг у житловому фонді комунальної власності територіальної громади міста Харкова: з управління будинком, спорудою або групою будинків - КП «Жилкомсервіс», з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій: КП «Харківблагоустрій», КП «Харківські теплові мережі», ДКП «Харківкомуночиствод», КП «ВТП «Вода», КСП «Харківгорліфт» та інші (а.с.195).

Рішеням № 1186 КП «Харківводоканал», яке згідно рішення Харківської міської ради від 12.01.2011 року № 132/11 КП «Виробничо-технологічне підприємство «Вода» реорганізовано шляхом приєднання до КП «Харківкомуночиствод» та згідно рішення Харківської міської ради від 23.12.2011 року № 577/11 КП «Харківкомуночиствод» (КП «Харківводоканал») покладено обов`язок надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкової території. КП «Харківводоканал» надає послуги в частині технічного обслуговування внутрішньо будинкових систем холодного водопостачання та водовідведення житлових будинків комунальної власності територіальної громади м. Харкова.

Отже вказаним рішенням, прийнятим органом місцевого самоврядування в межах своєї компетенції, визначено статус КП «Жилкомсервіс» як управителя будинків, а КП «Харківкомуночиствод» (КП «Харківводоканал») - як виконавця послуг з їх утримання.

Відповідно до ст. 13 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», до житлово-комунальних послуг відносяться, зокрема, комунальні послуги (в тому числі водовідведення), послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, до яких відноситься також поточний ремонт.

Згідно п.п. 2, 5, 7 ч. 2 ст. 21 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» виконавець зобов`язаний здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень. Своєчасно проводити підготовку жилого будинку і його технічного обладнання до експлуатації в осінньо-зимовий період. Утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування та ремонт внутрішньобудинкових мереж, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені договором та/або законодавством.

Відповідно до пункту 1.4.6 Правил утримання житлових будинків та прибудинкової території власник, наймач (орендар) жилого будинку, жилого чи нежилого у жилому будинку приміщення, що припустив самовільне переобладнання або перепланування, що призводить до порушення конструктивних елементів або засобів протипожежного захисту, зобов`язаний за свій рахунок привести це приміщення до попереднього стану.

У разі, якщо самовільне перепланування або переобладнання приводить до погіршення технічного стану жилого будинку в цілому та порушуються права інших споживачів, зазначені роботи виконуються виконавцем послуг, питання відшкодування вартості цих робіт власником, наймачем (орендарем) жилого будинку, жилого чи нежилого у жилому будинку приміщення вирішується у судовому порядку.

Так, на підставі Рішення № 1186 між КП «Жилкомсервіс» та КП «Харківводоканал» укладено договір № 60/9-ПД/09 від 29.12.2011 року щодо технічного обслуговування внутрішньобудинкових систем зливової каналізації.

Рішенням від 20.12.2011 року № 902 Виконавчого комітету Харківської міської ради (надалі - Рішення № 902) встановлено перелік, порядок та періодичність надання послуг з утримання будинків та споруд, тобто послуг, що надає КП «Харківводоканал» (як виконавець послуг з утримання будинків та споруд, згідно Рішення № 1186), зокрема послуг з технічного обслуговування внутрішньобудинкових систем зливової каналізації, в тому числі п. 10 розділу «Технічне обслуговування внутрішньо будинкових систем зливової каналізації» додатку до рішення № 902 проведення аварійно - відновлювальних робіт на внутрішньо будинкових системах зливової каналізації.

Таким чином, згідно Рішень № № 1186, 902 Виконавчого комітету Харківської міської ради та договору № 60/9 відповідальність за належний технічний стан та проведення якісних ремонтних робіт на системі зливової каналізації покладено саме на КП «Харківводоканал».

Згідно п. 2.3.6. Правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства № 76 від 17 травня 2005 року, у разі залиття квартири складається відповідний акт. Згідно додатку № 4 до зазначених Правил, у акті, зокрема, описується, що трапилось і які наслідки (що залито, які обсяги робіт, які ушкодження, які речі ушкоджено).

Додатком 4 до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій встановлено форму згаданого акта. Тобто факт залиття квартири та його наслідків фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення, водопостачання та водовідведення, представника (власника) будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб як від потерпілої, так і від винної сторін є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта; прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника, наймача, орендаря, квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; прізвище, ім`я, по батькові власника, наймача, орендаря квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода, обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість; висновок комісії щодо встановлення вини особи, яка вчинила залиття. Акт обов`язково має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акта присутніми особами від потерпілої сторони та з боку винної не впливає на його чинність: у такому випадку в акті має бути зазначено що згадані особи (прізвище ім`я по батькові) підписувати складений акт відмовилися з тих чи інших причин.

Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій визначено, що з актом про залиття повинні бути ознайомлені мешканці відповідних квартир шляхом його підписання, що дає змогу майбутньому відповідачу включити до акту свої пояснення. Окрім цього, в актах повинна бути вказана чітка причина залиття, як того вимагає Додаток 4 до п. 2.3.6 зазначених Правил

Акти обстеження від 01.08.2016 року та від 02.08.2016 року відповідають вищевказаним вимогам, а відтак приймаються судом за належний доказ.

Суд не приймає за належний доказ висновок ФОП ОСОБА_9 про технічний стан системи внутрішнього водопроводу квартири АДРЕСА_5 , оскільки суперечать актам обстеження, обстеження проводилось лише в межах квартири №274 , а відтак висновок експерта ґрунтується не на повній та об`єктивній інформації.

Враховуючи викладене, оскільки відповідачами ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , які є власниками квартир № 271,274 самовільно, без отримання відповідного дозволу здійснено заміну труб, тобто мало місце несанкціоноване втручання в систему трубопроводу холодної води, а відтак саме на останніх покладений обов`язок щодо відшкодування шкоди завданої залиттям квартири.

Разом з тим, відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 20.06.2009 № 529 «Про затвердження Типового договору про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій», до Типового переліку послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, входить технічне обслуговування внутрішньобудинкових систем. Відповідно до пункту 2 статті 21 Закону виконавець зобов`язаний зокрема здійснювати технічне обслуговування та ремонт внутрішньобудинкових мереж, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені договором та/або законодавством. Пунктом 2.3.7 Правил утримання жилих будинків і прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 № 76 (далі - Правила утримання), технічне обслуговування внутрішньобудинкових систем тепло-, водопостачання, водовідведення і зливової каналізації та витрати на виконання цих робіт здійснюються відповідно до законодавства.

Відповідно до статті 31 Закону виконавці/виробники здійснюють розрахунки економічно обґрунтованих витрат на виробництво (надання) житлово-комунальних послуг і подають їх органам, уповноваженим здійснювати встановлення тарифів.

Механізм формування тарифів на утримання будинків і споруд та прибудинкових територій визначено Порядком, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 01.06.2011 № 869 «Про забезпечення єдиного підходу до формування тарифів на житлово-комунальні послуги» (далі - Порядок).

Відповідно до пункту 13 Порядку, витрати з технічного обслуговування внутрішньобудинкових систем гарячого і холодного водопостачання, водовідведення, централізованого опалення і зливової каналізації та з ліквідації аварій у внутрішньоквартирних мережах визначаються за кожною інженерною системою окремо.

У разі виконання робіт з технічного обслуговування внутрішньобудинкових систем субпідрядним способом витрати визначаються згідно з договорами, укладеними між виконавцем та субпідрядниками.

Також слід зазначити, що частиною третьою пункту 8 Порядку формування тарифів на послуги з централізованого постачання холодної води, водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 01.06.2011 № 869 визначено, що витрати на технічне обслуговування та поточний ремонт внутрішньобудинкових систем холодного водопостачання, водовідведення включаються до складу тарифу на послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкової території.

Так, залиття квартири сталося 29.07.2016 року, в липні 2016 року складено підсумковий реєстр виконаних робіт з ТО-2 внутрішньобудинкових систем холодного водопостачання. Оскільки обов`язок щодо утримання в належному технічному стані, здійснення технічного обслуговування та ремонту внутрішньобудинкових мереж, вжиття заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій відноситься до обов`язків виконавця послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, а відтак суд приходить до висновку, що через несвоєчасне виявлення останніми несанкціонованої заміни труб КП «Харківводоканал» також винні залитті квартири позивача.

Відповідно до ч.1ст. 1190 ЦК України особи, спільними діями або бездіяльністю яких було завдано шкоди, несуть солідарну відповідальність перед потерпілим.

Зважаючи, що шкода заподіяна спільними протиправними діями та бездіяльністю відповідачів щодо невиконання покладених на них обов`язків, аналізуючи зібрані по справі докази в їх сукупності, суд приходить до висновку про стягнення матеріальної шкоди в солідарному порядку.

Розмір шкоди у сумі 108364,50 грн підтверджується звітами про оцінку величини прямої шкоди, актом обстеження та актом виконаних робіт.

Суд враховуючи досліджені у справі докази, приходить до висновку, що матеріальна шкода завдана позивачу доведена належними та допустимими доказами. В свою чергу відповідачі не надали суду належних та допустимих доказів , що залиття квартири позивача відбулося не з їх вини, та що розмір завданої шкоди не обґрунтований.

Згідно з положеннями ст.133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.

Відповідно до ч. ч.1,2 ст. 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Враховуючи, що склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі, тому на підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат.

Так, позивачем надано квитанцію про сплату юридичних послуг наданих на підставі договору від 19.10.2016 року, оскільки клопотання про зменшення розміру витрат на професійну правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами, від відповідачів в порядку статті 137 ЦПК України не надходило, то це виключає можливість суду самостійно (без вказаного клопотання) зменшувати розмір витрат на професійну правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Вказана правова позиція висловлена у постанові Верховного Суду від 22.11.2019 року № 902/347/18.

Відповідно до ч. 1, п.1 ч.2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони прпопорційно розміру задоволених позовних вимог.

Керуючись ст. ст. 22,319,322,1166 ЦК України,ст.ст. 12, 13, 81, 141, 263-265,268,273,354,355 ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в:

Позовні вимоги ОСОБА_4 до Комунального підприємства «Жилкомсервіс» в особі Дзержинської філії дільниця № 1, ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,Комунального підприємства «Харківводоканал» про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири - задовольнити частково.

Стягнути в солідарному порядку з ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,Комунального підприємства «Харківводоканал» на користь ОСОБА_4 суму матеріальних збитків у розмірі 103464 (сто три тисячі чотириста шістдесят чотири) грн 50 коп.

Стягнути з ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,Комунального підприємства «Харківводоканал» на користь ОСОБА_4 вартість проведеного звіту у розмірі 4900 (чотири тисячі дев`ятсот) грн по 1225 з кожного.

Стягнути з ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,Комунального підприємства «Харківводоканал» на користь ОСОБА_4 суму сплаченого судового збору у розмірі 1083 (одна тисяча вісімдесят три) грн 65 коп. по 270 грн 91 коп. з кожного.

Стягнути з ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,Комунального підприємства «Харківводоканал» на користь ОСОБА_4 витрату на правничу допомогу у розмірі 13700 (тринадцять тисяч сімсот) грн по 3425 грн з кожного.

У задоволенні іншої частини позовних вимог - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Рішення може бути оскаржене до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів, починаючи з 29.01.2020 року.

Головуючий