Єдиний унікальний номер справи 367/8896/18
Номер провадження 2/235/593/20
У Х В А Л А

(в порядку розгляду клопотання про звільнення від сплати судового збору)

24 січня 2020 року м. Покровськ

Суддя Красноармійського міськрайонного суду Донецької області Клікунова А.С., розглянувши клопотання позивача ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору при подачі позовної заяви до ОСОБА_2 , третя особа без самостійних вимог Служба у справах дітей та сім`ї Бучанської міської ради Київської області про визначення місця проживання дитини, надання дозволу на виїзд неповнолітніх дітей без згоди та супроводу другого з батьків, -

В С Т А Н О В И В:

21 січня 2020 року на адресу Красноармійського міськрайонного суду Донецької області за підсудністю з Ірпінського міського суду Київської області поступили матеріали позовної заяви, в якій заявлено наступні вимоги:

- визначити місце проживання неповнолітніх ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 за адресою: АДРЕСА_1 ;

- надати ОСОБА_1 дозвіл на виїзд з України ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Відповідно до ст. 4 ч. 2 п. 1 п. п. 2 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого станом на 1 січня року, в якому подається позов. При цьому, згідно ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру. Позовна заява ОСОБА_1 первісно була пред`явлена до Ірпінського міського суду Київської області 14.12.2018 року. Згідно ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет на 2018 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2018 року складає - 1762 гривні, 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб - 704,80 гривень. Позовна заява ОСОБА_1 містить дві вимоги немайнового характеру визначення місця проживання дитини та надання дозволу на виїзд дітей без згоди батька. Загальний розмір судового збору складає 1409,60 гривень.

В прохальній частині позовної заяви заявлено клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Суддя, надає оцінку ступеню обґрунтованості заявленого клопотання.

Згідно Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, Рекомендації щодо заходів, які полегшують доступ до правосуддя, прийнятих Комітетом міністрів Ради Європи 14.05.1981 року, та практики Європейського суду з прав людини під час застосування цієї Конвенції не визнається необхідність сплати судових витрат обмеженням права доступу до суду. Разом із тим, ураховуючи положення пункту 1 статті 6 Конвенції та прецедентну практику Європейського суду з прав людини (зокрема, рішення від 19.06.2001 року в справі «Креуз проти Польщі»), сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права, та має переслідувати законну мету.

В зв`язку з цим, при здійсненні правосуддя у цивільних справах суди повинні вирішувати питання, пов`язані з судовими витратами (зокрема, щодо відстрочення та розстрочення судових витрат, зменшення їх розміру або звільнення від їх сплати), у чіткій відповідності до ЦПК України, Закону України «Про судовий збір», забезпечуючи при цьому належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справ, з одного боку, та інтересами позивача (заявника) щодо можливості звернення до суду, з другого боку.

Згідно ч. 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» суд може звільнити від сплати судового збору за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Так, предметом позову ОСОБА_1 є вимоги про визначення місця проживання дітей, надання дозволу на виїзд неповнолітніх дітей за кордон без згоди та супроводу другого з батьків. Позов заявлено в інтересах неповнолітніх дітей, тому клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору узгоджується з п.п. ґ) п. 2 ч. 2 ст. 8 Закону № 3674-VI від 08.07.2011 року.

Оцінюючи ступінь обґрунтованості клопотання суддя зазначає наступе.

Відповідно до роз`яснень пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у п. 29 постанови № 10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» - єдиною підставою для відстрочення або розстрочення, звільнення від сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо); особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Наведені норми матеріального права дають можливість зробити висновок про те, що підставою для звільнення від сплати судового збору може бути лише майновий стан сторони, який перешкоджає сплаті нею судового збору. Крім того дана дія є правом суду і застосовується у виключних випадках за наявності лише вагомих для цього підстав.

Разом з тим, клопотання про звільнення від сплати судового збору позивач ОСОБА_1 взагалі не обґрунтовує існуванням складнощів майнового стану, жодних документальних матеріалів про фінансовий стан позивача не надано.

Європейським судом з прав людини надаються висновки, що оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільненні її від сплати судового збору, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу, рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпоряджатися ними без значного погіршення фінансового становища (зокрема, рішення від 26.07.2005 року Джедамські проти Польщі).

Суддею зазначається, що об`єктивно неможливо однозначно визначити джерела отримання доходів позивача, їх розмір з позиції достатності чи складності сплатити судовий збір при зверненні до суду. Для оцінки майнового стану є доцільним надання відомостей з Державного реєстру фізичних осіб платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків.

З огляду на вказане, вимоги позивача ОСОБА_5 про звільнення від сплати судового збору є необґрунтованими, оскільки будь-яких належних достовірних доказів, які б підтверджували неможливість сплати судового збору до клопотання не надано, а тому позивач має в повному обсязі сплатити судовий збір виходячи зі ст. 4 Закону України «Про судовий збір».

На підставі вищевикладеного, ст. 8 Закону України «Про судовий збір», керуючись ст. 136 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И Л А :

В задоволенні клопотання позивача ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору при подачі позовної заяви до ОСОБА_2 , третя особа без самостійних вимог Служба у справах дітей та сім`ї Бучанської міської ради Київської області про визначення місця проживання дитини, надання дозволу на виїзд неповнолітніх дітей без згоди та супроводу другого з батьків - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає, та відповідно до ч. 2 ст. 261 ЦПК України набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя: