Справа 556/1794/19
Номер провадження 2-з/556/1/2020
УХВАЛА

Іменем України

29.01.2020 року. смт. Володимирець

Володимирецький районний суд Рівненської області під головуванням судді Закревського Л.В., розглянувши у судовому засіданні в смт. Володимирець повторну заяву адвоката Печончика Олександра Володимировича діючого в інтересах довірительки-позивачки ОСОБА_1 про забезпечення позову, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Володимирецького районного суду знаходиться цивільна справа за позовом адвоката Печончика Олександра Володимировича діючого в інтересах довірительки-позивачки ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний банк», Приватного нотаріуса Київського міського Нотаріального округу Хара Наталії Станіславівни про визнання виконавчого напису нотаріуса таким, що не підлягає виконанню.

Адвокат Печончик О.В. який діє в інтересах довірительки-позивачки ОСОБА_1 повторно звернувся до суду з заявою, в якій просить забезпечити позов шляхом зупинити стягнення, яке проводиться на підставі оскаржуваного виконавчого надпису виданого приватним нотаріусом Київського міського Нотаріального округу Хара Н.С.

Ухвалою Володимирецького районного суду від 22 жовтня 2019 року було відмовлено у задоволенні заяви адвоката Печончика Олександра Володимировича діючого в інтересах довірительки-позивачки ОСОБА_1 про забезпечення позову.

05.11.2019 року адвокат Печончик О.В., діючий в інтересах довірительки-позивачки ОСОБА_1 не погоджуючись з даним рішення подав апеляційну скаргу на ухвалу суду.

Постановою Рівненського апеляційного суду від 21.01.2020 року апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Печончика О.В. залишено без задоволення, а ухвалу Володимирецького районного суду Рівненської області від 22 жовтня 2019 року залишити без змін.

Повторно подана заява про забезпечення позову у цій справі, як і попередня мотивована тим, що позивачка є особою похилого віку та має хворобливий стан здоров`я, а також, що довірителька перебуває у шлюбі з особою похилого віку та яка також має хворобливий стан здоров`я. Тобто повторно подана заява не містить жодного нового факту який не був досліджений судом під час розглояду попередньої заяви.

Аналізуючи викладене, вважаю, що є підстави для повернення заяви адвоката Печончика О.В., діючого в інтересах довірительки-позивачки ОСОБА_1 від 28.01.2020 року без розгляду та застосування до адвоката Печончика О.В., у цій справі заходів процесуального примусу, виходячи з такого.

Частиною другою статті 2 ЦПК України передбачено, що суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до пункту 11 частини третьої статті 2 ЦПК України основними засадами (принципами) цивільного судочинства є неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина 1 статті 44 ЦПК України).

Згідно з пунктами 2 та 3 частини 2 статті 44 ЦПК України залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями; подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер.

З огляду на викладене, вважаю, що систематичне подання адвокатом Печончиком О.В., діючого в інтересах довірительки-позивачки ОСОБА_1 заяв про забезпечення позову з тим самим предметом та з тих самих підстав, які були розглянуті як Володимирецьким районним судом так і Рівненським апеляційним судом є спробою оскаржити ухвалу суду, яка набрала законної сили, є зловживанням процесуальними правами та принівелює основними засадами (принципами) цивільного судочинства.

Таке зловживання полягає у використанні адвокатом Печончиком О.В., діючого в інтересах довірительки-позивачки ОСОБА_1 свого права на звернення до суду, що суперечить призначенню цього права, внаслідок чого завдаються збитки державі, яка витрачає кошти на організацію процесу з розгляду заяв.

Згідно з одним із принципів судочинства визнано пріоритет публічного інтересу над приватним. Крім того, недотримання строків розгляду справ порушує конституційне право на судовий захист і негативно впливає на ефективність та авторитет судової влади.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правам, суд відповідно до частини 3 статті 44 ЦПК України з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

З урахуванням зазначеного, вважаю за необхідне повернути заяву адвокату Печончику О.В., діючого в інтересах довірительки-позивачки ОСОБА_1 про забезпечення позову на підставі частини 3 статті 44 ЦПК України.

Відповідно до частини 4 статті 44 ЦПК України суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Із приписів цієї статті вбачається, що суд зобов`язаний вживати заходів у разі зловживання учасником справи його процесуальними правами.

Види заходів процесуального примусу визначені частиною першою статті 144 ЦПК України, до яких належать: попередження; видалення із залу судового засідання; тимчасове вилучення доказів для дослідження судом; привід; штраф.

За приписами пункту 2 частини 1 статті 148 ЦПК України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках: зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" з 1 січня 2019 року установлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 1 2102,00 грн

На підставі наведеного, вважаю, що є підстави для стягнення з адвоката Печончика О.В., діючого в інтересах довірительки-позивачки ОСОБА_1 за зловживання процесуальними правами заходу процесуального примусу у вигляді штрафу у сумі 0,5 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1051 грн. 00 коп.

Керуючись, вимогами статей 44, 143-148 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Заяву адвоката Печончика Олександра Володимировича діючого в інтересах довірительки-позивачки ОСОБА_1 про забезпечення позову повернути адвокату Печончику Олександру Володимировичу.

Стягнути з адвоката Печончика Олександра Володимировича (34300, вул.Вишнева 10, смт.Володимирець, Рівненська область) у дохід державного бюджету штраф у сумі 0,5 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1051 грн. 00 коп.

Відомості про стягувача: Державна судова адміністрація України, реквізити платежу: отримувач коштів: УК у Печер.р-ні/Печер.р-н.; 21081100, ; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); рахунок отримувача: UA0026007; код класифікації доходів бюджету: 21081100).

Строк пред`явлення ухвали до виконання в частині стягнення штрафу протягом трьох місяців.

Ухвала про стягнення штрафу є виконавчим документом.

Попередити адвоката Печончика Олександра Володимировича, що відповідно до ч. 2 ст.148 ЦПК України у випадку повторного чи неодноразового зловживання процесуальними правами, суд з урахуванням конкретних обставин стягує у дохід державного бюджету з відповідного учасника судового процесу або відповідної іншої особи штраф у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ухвалу про стягнення штрафу може бути оскаржено в апеляційному порядку до суду вищої інстанції. Оскарження такої ухвали не перешкоджає розгляду справи.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Рівненського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя: Л.В.Закревський