Справа № 304/1544/16-ц Провадження № 2/304/32/2020
У Х В А Л А

22 січня 2020 року м. Перечин

Перечинський районний суд Закарпатської області у складі:

головуючого - судді Ганька І. І.,

за участі секретаря судового засідання Соханич Л.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання представника ОСОБА_1 адвоката Сочки Віталія Івановича про залучення правонаступника позивача у цивільній справі № 304/1544/16-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою, -

В С Т А Н О В И В :

у листопаді 2016 року ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою. Свою позицію мотивувала тим, що 28 червня 1971 року їй було видано свідоцтво на забудову садиби в сільських населених пунктах в с. Мокра, № 104 (після перереєстрації № 4). Для будівництва будинку рішенням Порошківської сільської ради Перечинського району від 09 квітня 1971 року, виданим на підставі рішення загальних зборів колгоспу ім. Чапаєва № 3 від 05 квітня 1971 року, їй виділена земельна ділянка розміром 0,07 га. Забудова ділянки дозволена рішенням виконкому Перечинської районної ради депутатів трудящих від 29 квітня 1971 року № 121. На вказаній земельній ділянці вона побудувала житловий будинок. Рішенням 23 сесії V скликання Порошківської сільської ради Перечинського району «Про надання дозволу на виготовлення технічної документації із землеустрою щодо складання документів, що посвідчують право на земельні ділянки» від 25 березня 2010 року їй виділено земельну ділянку розміром 0,09 га та 0,05 га, а разом 0,14 га для будівництва та обслуговування будинку, господарських будівель та споруд в с. Мокра, № АДРЕСА_1 . Розпочавши будівництво будинку у 1971 році, вона відступила від межі, закріпленої в натурі геодезичними знаками на 6,1 м. Поряд з її земельною ділянкою, за адресою АДРЕСА_2 , знаходиться земельна ділянка відповідача, яка передана останній ОСОБА_4 на підставі договору дарування від 13 грудня 2011 року. Так, у 1974 році ОСОБА_4 розпочала на її земельній ділянці без відповідних дозволів будівництво, тобто самовільно захопила частину такої шириною 6,1 м, тоді як для будівництва їй було виділено земельну ділянку шириною 20,50 м. Тобто, між їх земельними ділянками знаходилася земельна ділянка шириною 7 м, власник якої на той час визначений не був, що підтверджується планом забудови земельної ділянки техбюро при Закарпатському облвідділі у справах будівництва та архітектури від 29 червня 1971 року. Крім цього, перед початком будівництва ОСОБА_4 були знищені межові знаки, встановлені ще у 1971 році, та самовільно захоплено 6,1 м її земельної ділянки та 7 м вільної землі, у результаті чого фактична ширина ділянки відповідача склала 33,6 м, а не 20,5 м, що були їй виділені. Оскільки, побудовані відповідачем будинок та підсобні приміщення чинять їй перешкоди в користуванні житловим будинком та земельною ділянкою: затіняють її, вода з дахів стікає під її будинок, підтікає під цоколь будинку, що призводить до його інтенсивного руйнування, що в майбутньому може призвести до його повного знищення, позивач просила задовольнити позов.

07 жовтня 2019 року через канцелярію суду представник ОСОБА_1 подав клопотання про залучення останньої до участі у справі як правонаступника позивача ОСОБА_2 , яка ІНФОРМАЦІЯ_1 померла. Так, 27 березня 2019 року ОСОБА_1 , звернулася до державного нотаріуса Перечинської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за ОСОБА_2 , у зв`язку з чим у Спадковому реєстрі була відкрита спадкова справа № 63964703. 22 серпня 2019 року сплив шестимісячний строк для прийняття спадщини, відтак ОСОБА_1 , як єдиний спадкоємець, яка прийняла таку, 13 вересня 2019 року отримала Свідоцтво про право на спадщину за законом на житловий будинок з надвірними будовами АДРЕСА_1 . Оскільки цей позов пред`явлений мамою ОСОБА_1 з метою захисту її порушених прав на земельну ділянку та побудований на ній житловий будинок, що перебували у власності позивача та можуть бути успадковані, внаслідок чого спірні правовідносини допускають правонаступництво, тому просить клопотання задовольнити.

У судове засіданні представник ОСОБА_1 адвокат Ландовська М.В. та представник ОСОБА_3 адвокат Петрунь М.М. не з`явилися, однак подали заяву, в якій просять розглянути вказане клопотання без їх участі, таке задовольнити.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, необхідні для вирішення поданого клопотання, суд приходить до наступного висновку.

Встановлено, що у провадженні Перечинського районного суду перебуває цивільна справа № 304/1544/16-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою.

Також встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 позивач ОСОБА_2 померла, що стверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим виконкомом Порошківської сільської ради Перечинського району Закарпатської області 25 лютого 2019 року (а. с. 122).

Крім цього встановлено, що згідно свідоцтва про право на спадщину за законом від 13 вересня 2019 року спадкоємцем майна ОСОБА_2 , а саме житлового будинку з надвірними будовами, що знаходиться в АДРЕСА_1 , є її дочка ОСОБА_1 (а. с. 123-127, 147-149).

Відповідно до ст. 55 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу. Усі дії, вчинені в цивільному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, яку він замінив.

Враховуючи вищенаведене, суд приходить до висновку, що клопотання представника ОСОБА_1 про залучення у справі правонаступника позивача є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

На підставі вищенаведеного, керуючись ст. ст. 55, 182-183, 258-261 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

клопотання задовольнити.

Залучити правонаступника позивача ОСОБА_2 ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 ) до участі у цивільній справі №304/1544/16-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня проголошення ухвали. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Головуючий: Ганько І. І.