Єдиний унікальний номер 229/6687/19
Номер провадження 2/229/285/2020
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 січня 2020 року Дружківський міський суд Донецької області

у складі:

головуючого - судді Гонтар А.Л.

при секретарі Білик О.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду м. Дружківка цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Українська залізниця» про стягнення невиплаченої заробітної плати та компенсації втрати заробітної плати у зв`язку із порушенням термінів її виплати,

в с т а н о в и в:

позивач ОСОБА_2 30 жовтня 2019 року звернулася до Дружківського міського суду Донецької області з позовом до АТ "Українська залізниця" про стягнення невиплаченої заробітної плати, компенсації втрати заробітної плати у зв`язку із порушенням термінів її виплати, що належать від підприємства.

В своєму позові ОСОБА_2 зазначила, що з 11.07.2016 року вона працювала оператором з оброблення перевізних документів у виробничому підрозділі «Станція Ясинувата» структурного підрозділу «Донецька дирекція залізничних перевезень» регіональної філії "Донецька залізниця" публічного акціонерного товариства "Українська залізниця".

ОСОБА_2 була звільнена з роботи 17.07.2017 року на підставі п.1 ст.40 КЗпП України в зв`язку із скороченням штату.

На день її звільнення була нарахована, але не виплачена заробітна плата з березня 2017 року по липень 2017 року, що в загальній сумі складає 18735,41 грн.: за березень 2017 року - 4407,85 грн., за квітень 2017 року - 1551,63 грн., за травень 2017 року - 379,07 грн., за червень 2017 року - 222,53 грн., за липень 2017 року - 12174,33 грн.

По теперішній час суми, що належать позивачу від відповідача не виплачені. Ці дії відповідача є незаконними, оскільки згідно з вимогами ч. 1 ст. 47 та ч. 1 ст. 116 КЗпП України, виплата усіх сум, що належать працівнику від підприємства, проводиться у день звільнення.

Отже, ОСОБА_2 просить стягнути з АТ "Українська залізниця" на її користь суму заборгованості за 2017 рік заробітної плати 18735 грн. 41 коп.; компенсацію частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплат у сумі 3949 грн. 53 коп.

Ухвалою Дружківського міського суду Донецької області від 04 листопада 2019 року провадження в справі було відкрито та справу призначено до підготовчого засідання на 20 листопада 2019 року (а.с.20-21).

20 листопада 2019 року відповідно до ухвали Дружківського міського суду Донецької області підготовче провадження по справі було закрито та справу призначено до розгляду по суті на 19 грудня 2019 року (а.с.29-30).

Представник відповідача АТ "Українська залізниця" та відзив на позовну заяву ОСОБА_1 до суду не надав, хоча щодо розгляду справи він був повідомлений належним чином.

В судове засідання представник позивача та позивач ОСОБА_1 не з`явилися та представник позивача надав заяву про розгляд справи в їх відсутність, в якій зазначив, що позовні вимоги вони підтримують в повному обсязі, просять справу розглянути в її відсутності (а.с.35).

Представник відповідача в судове засідання не з"явився, про час та місце розгляду справи він був повідомлений належним чином. клопотання про розгляд справи у їх відсутності не надав.

З огляду на таке, суд вважає за можливе відповідно до ст. 247 ЦПК України, розглянути справу у відсутності сторін, без фіксації судового процесу, на підставі наявних у суду доказів.

Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді, що відповідає вимогам ст.280 ЦПК України.

Суд, встановив, що правові, економічні та організаційні особливості утворення публічного акціонерного товариства залізничного транспорту загального користування, 100 % акцій якого належать державі, визначено Законом України від 23.02.2012 № 4442-VI «Про особливості утворення акціонерного товариства залізничного транспорту загального користування» (далі Закон № 4442-VI).

Згідно п.6 ст.2 Розділу ІІ Закону № 4442-VI, товариство є правонаступником усіх прав і обов`язків Укрзалізниці та підприємств залізничного транспорту.

Постановою Кабінету Міністрів України від 2 вересня 2015 року № 735 «Питання публічного акціонерного товариства «Українська залізниця» затверджено Статут ПАТ «Укрзалізниця».

Згідно з пунктів 1, 2, 12 Статуту ПАТ «Укрзалізниця» є юридичною особою, утвореною відповідно до Закону № 4442-VI, постанови Кабінету Міністрів України від 25 червня 2014 р. N 200 «Про утворення публічного акціонерного товариства «Українська залізниця»(далі Постанова № 200); Товариство є правонаступником усіх прав і обов`язків Укрзалізниці та підприємств залізничного транспорту. Товариство є юридичною особою з дня державної реєстрації.

Державну реєстрацію ПАТ «Укрзалізниця» здійснено 21 жовтня 2015 року, про що свідчить відповідний запис у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Відповідно до Закону № 4442-VI постановою № 200, утворено ПАТ «Укрзалізниця» на базі Укрзалізниці, підприємств залізничного транспорту, які реорганізовуються шляхом злиття, згідно з додатком 1.

До переліку, наведеного у зазначеному додатку, включено ДП «Донецька залізниця».

Відповідно до частини 4 ст.36 КЗпП України у разі зміни власника підприємства, а також у разі його реорганізації (злиття, приєднання, поділу, виділення, перетворення) дія трудового договору працівника продовжується.

За змістом частини 1 ст.104 ЦК України юридична особа припиняється в результаті реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації. У разі реорганізації юридичних осіб майно, права та обов`язки переходять до правонаступників.

Отже, АТ «Укрзалізниця» є належним відповідачем по справі.

Частиною 1 ст. 94 КЗпП України передбачено, заробітна плата - це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку власник або уповноважений ним орган виплачує працівникові за виконану ним роботу.

Згідно ст. 47 КЗпП України власник або уповноважений ним орган зобов`язаний в день звільнення видати працівникові належно оформлену трудову книжку і провести з ним розрахунок у строки, зазначені в ст. 116 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 116 КЗпП України, при звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, провадиться в день звільнення.

Отже, законом передбачено, що при звільненні працівник одержує від підприємства, установи, організації всі суми, зокрема й заробітну плату, одержати яку він має право з урахуванням встановленого належним чином розміру заробітної плати.

Статтею 110 КЗпП України встановлено, що при кожній виплаті заробітної плати власник або уповноважений ним орган повинен повідомити працівника про такі дані, що належать до періоду, за який провадиться оплата праці: загальна сума заробітної плати з розшифровкою за видами виплат; розміри і підстави відрахувань та утримань із заробітної плати; сума заробітної плати, що належить до виплати.

У ст. 30 Закону України «Про оплату праці» міститься аналогічна норма, доповнена зобов`язанням власника або уповноваженого ним органу забезпечити достовірний облік виконуваної працівником роботи і бухгалтерський облік витрат на оплату праці у встановленому порядку.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

На підставі ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Частиною 1 ст. 89 ЦПК України передбачено, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтуються на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Так, трудовою книжкою, виданою 22.07.1986 року на ім`я ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підтверджено, що позивач ОСОБА_1 з 11.07.2016 року по 17.07.2017 року працювала на Станції Ясинувата Державного підприємства «Донецька залізниця», яку наказом ПАТ «Українська залізниця» від 15.04.2016 року №303 було реорганізовано у виробничий підрозділ «Станція Ясинувата» структурного підрозділу «Донецька дирекція залізничних перевезень» регіональної філії "Донецька залізниця" публічного акціонерного товариства "Українська залізниця" на посаді оператора з оброблення перевізних документів, з якої наказом № 6950/ДН-ОС від 10 липня 2017 року позивача звільнено у зв`язку зі скороченням штату згідно п. 1 ст.40 КЗпП України (а.с.5-6).

З розрахунків заробітної плати за період з березня 2017 року по липень 2017 року ОСОБА_1 нараховано в березні 2017 року до оподаткування 4407,85 грн., до виплати 3505,05 грн., в квітні 2017 року до оподаткування 1551,63 грн., до виплати 1233,83 грн., в травні 2017 року до оподаткування 379,07 грн., до виплати 301,43 грн., в червні 2017 року до оподаткування 222,53 грн., до виплати 176,96 грн., в липні 2017 року до оподаткування 12174,33 грн., до виплати 9739,02 грн. (а.с.11-15).

Суд зазначає, що відсутність первинної документації не є підставою для відмови у нарахуванні та виплаті позивачу заробітної плати, оскільки обов`язок здійснювати нарахування та виплату заробітної плати, інших виплат, належних працівникові, а так само вести бухгалтерський, податковий облік, тощо, покладено на працедавця, а не на працівника.

Відповідно до ч.1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Статтею 30 Закону України «Про оплату праці» саме на роботодавця покладено обов`язок забезпечення достовірного обліку виконуваної роботи працівником та бухгалтерський облік витрат на оплату праці у встановленому порядку.

В підтвердження не виплаченої заробітної плати за період з березня по липень 2017 року позивачем надані копії розрахунку заробітної плати (табуляграми), в яких зазначені нараховані суми щомісячно.

На заперечення проти позовних вимог ОСОБА_1 , відповідач не надав доказів на спростування наданих позивачем доказів та на відсутність заборгованості перед позивачем.

Відповідно до Інструкції зі статистики заробітної плати, затвердженої наказом Держкомстат, від 13.01.2004, № 5, яка містить основні методологічні положення щодо визначення показників оплати праці у формах державних статистичних спостережень з метою одержання об`єктивної статистичної інформації про розміри та структуру заробітної плати найманих працівників, зазначені суми наводяться до утримання прибуткового податку та внесків працівників на

обов`язкове державне соціальне страхування (п.1.4 Інструкції).

Частиною 1 ст. 13 ЦПК України передбачено, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Таким чином, оскільки позивачу в день звільнення відповідачем не виплачено всіх сум, що належать їй від АТ «Укрзалізниця», зокрема заробітну плату, з відповідача на користь ОСОБА_1 слід стягнути заборгованість нарахованої та невиплаченої заробітної плати за період з березня 2017 року по липень 2017 року у сумі 18735,41 грн. з урахуванням податків та обов`язкових платежів.

З огляду на невиплату заборгованості по зарплаті у строк, встановлений ст. ст. 115, 116 КЗпП України та на підставі ст. 2 Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати», пунктів 4, 5 Порядку проведення компенсації громадянам втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати, затвердженого постановою КМ України від 21 лютого 2001 року №159.

Відповідно до ст. 34 Закону України «Про оплату праці» компенсація працівникам втрати частини заробітної плати у зв`язку із порушенням строків її виплати провадиться відповідно до індексу зростання цін на споживчі товари і тарифів на послуги у порядку, встановленому чинним законодавством.

Відповідно до Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати» підприємства, установи і організації всіх форм власності та господарювання здійснюють компенсацію громадянам втрати частини доходів у випадку порушення встановлених строків їх виплати, у тому числі з вини власника або уповноваженого ним органу (особи) (ст.1).

Компенсація громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати (далі - компенсація) провадиться у разі затримки на один і більше календарних місяців виплати доходів, нарахованих громадянам за період починаючи з дня набрання чинності цим Законом. Під доходами у цьому Законі слід розуміти грошові доходи громадян, які вони одержують на території України і які не мають разового характеру, зокрема, заробітна плата (грошове забезпечення) (ст. 2).

Згідно зі ст. 2 Закону України «Про оплату праці» структура заробітної плати складається з основної заробітної плати, додаткової заробітної плати, а також інших заохочувальних та компенсаційних виплат. До них належать виплати у формі винагород за підсумками роботи за рік, премії за спеціальними системами і положеннями, компенсаційні та інші грошові і матеріальні виплати, які не передбачені актами чинного законодавства або які провадяться понад встановлені зазначеними актами норми.

Відповідно до пункту 2.2.12 «Інструкції зі статистики заробітної плати», яка затверджена наказом Державного комітету статистики України від 13.01.2005 N5, суми грошових компенсацій у разі невикористання щорічних (основної та додаткових) відпусток та додаткових відпусток працівникам, які мають дітей, у розмірах, передбачених законодавством; втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням термінів її виплати віднесено до фонду додаткової заробітної плати.

Аналіз зазначених норм дає підстави для висновку про те, що всі суми (заробітна плата, вихідна допомога, компенсація за невикористану відпустку, оплата за час тимчасової непрацездатності тощо), належні до сплати працівникові, мають бути виплачені у день його звільнення. Закон прямо покладає на підприємство, установу, організацію обов`язок провести зі звільненим працівником повний розрахунок, виплатити всі суми, що йому належать. У разі невиконання такого обов`язку зазначені суми підлягають компенсації у зв`язку з порушенням строків.

Згідно із Законом України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати» сума компенсації обчислюється шляхом множення суми нарахованого, але не виплаченого громадянину доходу за відповідний місяць (після утримання податків і обов`язкових платежів) на індекс інфляції в період невиплати доходу (інфляція місяця, за який виплачується доход, до уваги не береться) (ст. 3). Виплата громадянам суми компенсації провадиться у тому ж місяці, у якому здійснюється виплата заборгованості за відповідний місяць (ст.4).

Порядок проведення компенсації громадянам втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати затверджено постановою Кабінет Міністрів України від 21 лютого 2001 року № 159.

Відповідно до п. 2.2 рішення Конституційного Суду від 15.10.2013 року № 9-рп/2013 кошти, які підлягають нарахуванню в порядку індексації заробітної плати та компенсації працівникам частини заробітної плати у зв`язку з порушенням строків її виплати, мають компенсаторний характер. Як складові належної працівникові заробітної плати ці кошти спрямовані на забезпечення реальної заробітної плати з метою підтримання достатнього життєвого рівня громадян та купівельної спроможності заробітної плати у зв`язку з інфляційними процесами та зростанням споживчих цін на товари та послуги.

Відповідно до пунктів 4, 5 Порядку проведення компенсації громадянам втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати сума компенсації обчислюється як добуток нарахованого, але невиплаченого грошового доходу за відповідний місяць (після утримання податків і обов`язкових платежів) і приросту індексу споживчих цін (індексу інфляції) у відсотках для визначення суми компенсації, поділений на 100.

Індекс споживчих цін для визначення суми компенсації обчислюється шляхом множення місячних індексів споживчих цін за період невиплати грошового доходу. При цьому індекс споживчих цін у місяці, за який виплачується дохід, до розрахунку не включається. Щомісячні індекси споживчих цін публікуються Держкомстатом (пункт 4).

Сума компенсації виплачується громадянам у тому ж місяці, у якому здійснюється виплата заборгованості за відповідний місяць (пункт 5).

Відповідно до правових висновків Верховного Суду України, які викладені у постановах Судової палати у цивільних справах Верховного Суду України від 21.05.2014 року у справі № 6-43цс14, від 14.12.2016 року у справі № 428/7002/14-ц, відповідно до ст. 34 Закону України «Про оплату праці», Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати» компенсація втрати частини заробітної плати провадиться підприємствами, установами, організаціями всіх форм власності й господарювання своїм працівникам у будь-якому разі затримки виплати нарахованої заробітної плати на один і більше календарних місяців, незалежно від того, чи була в цьому вина роботодавця, якщо в цей час індекс цін на споживчі товари і тарифів на послуги зріс більше ніж на один відсоток.

Оскільки на теперішній час вищезазначена заборгованість позивачу не виплачена і затримка виплати заробітної плати складає більше, ніж на один місяць, суд дійшов висновку про те, що вимоги позивача про стягнення компенсації втрати частини доходу у зв`язку із порушенням строків їх виплати є обґрунтованими.

Відповідно до ст. 3 Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати» сума компенсації обчислюється виходячи з суми нарахованого, але не виплаченого громадянину доходу за відповідний місяць (після утримання податків і обов`язкових платежів).

Суд при розрахунку компенсації виходить з того, що зазначена заборгованість є заборгованістю за березень 2017 року. Компенсація судом розраховується станом на 29 січня 2020 року - на день постановлення рішення судом.

Компенсація втрати частини грошових доходів за березень-липень 2017 року станом на 29 січня 2020 року у зв`язку з порушенням термінів їх виплати з урахуванням індексів споживчих цін за період з березня 2017 року по липень 2019 року, складає 3949,53 грн.

Зазначена сума компенсації втрати частини грошових доходів підлягає виплаті позивачу за вирахуванням суми податку з доходів фізичних осіб та інших обов`язкових платежів, що відповідно до ст. 14.1.180, ст.18, ст. 162.1.3, ст.168 Податкового кодексу України є обов`язком податкового агента, яким є відповідач.

Таким чином, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню 18735,41 грн. заборгованості по заробітній платі за березень-липень 2017 року (з утриманням з цієї суми податків та обов`язкових платежів) та 3949,53 грн. компенсації втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати (з утриманням з цієї суми передбачених законом податків та інших обов`язкових платежів).

Оскільки суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог, з відповідача в дохід держави слід стягнути судовий збір у сумі 1921,00 грн.

Керуючись статтями 12,13,81,89,258,259,263-265 ЦПК України, 36,47,94,110,116,117 КЗпП України, суд, -

в и р і ш и в:

позовні вимоги ОСОБА_1 до Акціонерного товариства "Українська залізниця" про стягнення невиплаченої заробітної плати,компенсації втрати заробітної плати у зв`язку із порушенням термінів її виплати задовольнити.

Стягнути з Акціонерного товариства "Українська залізниця", , яке знаходиться за адресою: вул. Тверська, буд.5, м. Київ, 13680, на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , заборгованість по заробітній платі за період з березня 2017 року по липень 2017 року в розмірі 18735 (вісімнадцять тисяч сімсот тридцять п`ять) грн. 41 коп., з урахуванням податків та інших обов`язкових платежів.

Стягнути з Акціонерного товариства "Українська залізниця", , яке знаходиться за адресою: вул. Тверська, буд.5, м. Київ, 13680, на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , компенсацію втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати за період з березня 2017 року по липень 2017 року в сумі 3949 (три тисячі дев`ятсот сорок дев`ять) грн. 53 коп., з урахуванням податків та інших обов`язкових платежів.

Стягнути з Акціонерного товариства "Українська залізниця" на користь держави, отримувач коштів: ГУК у м. Києві /м. Київ/22030106, , банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), на рахунок отримувача (IBAN) UA6026001, код класифікації доходів бюджету 22030106, у сумі 1921 (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна) грн. 00 коп.

Рішення в частині заробітної плати за березень 2017 року в сумі 4407,85 грн. з урахуванням податків та інших обов`язкових платежів, підлягає негайному виконанню, в іншій частині - після набрання рішенням законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Донецького апеляційного суду через Дружківський міський суд Донецької області. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Повний текст рішення виготовлений в нарадчій кімнаті 29 січня 2020 року.

Суддя Дружківського міського суду А.Л. Гонтар