Справа № 712/9298/16-ц
Провадження № 8/712/1/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 січня 2020 року Соснівський районний суд м. Черкаси у складі:

головуючого-судді Мельник І.О.

з участю секретаря Хоменко А.В.

заявника ОСОБА_1 , його представника - адвоката Солодкової С.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Черкаси заяву ОСОБА_1 про перегляд рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 04.04.2017 за нововиявленими обставинами у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: Черкаська міська рада, про визнання права на отримання державного акту на право приватної власності на землю без погодження меж із суміжним землекористувачем, зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення меж та встановлення порядку користування земельною ділянкою,

ВСТАНОВИВ:

Заявник ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 04.04.2017 у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: Черкаська міська рада, про визнання права на отримання державного акту на право приватної власності на землю без погодження меж із суміжним землекористувачем, зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення меж та встановлення порядку користування земельною ділянкою. Свої вимоги заявник мотивує тим, що після вступу судового рішення від 04.04.2017 в законну силу, він почав займатися питанням приватизації своєї частини земельної ділянки. Вказує, що для приватизації земельної ділянки треба було замовити кадастровий план, тому він звернувся до Черкаського міськрайонного виробничого відділу Черкаської регіональної філії центру ДЗК. Останніми був зроблений кадастровий план на початку березня 2018 року, та виявилось, що його земельна ділянка наразі складає не 132 кв.м., як було визначено експертом та рішенням суду, а 123 кв.м. А земельна ділянка відповідача ОСОБА_2 з 235 кв.м. визначених експертизою та судом збільшилась до 248 кв.м. Таким чином, йому було відмовлено в приватизації земельної ділянки, оскільки розміри на кадастровому плані не відповідають розмірам земельної ділянки у рішенні суду. Тобто, при проведенні експертизи, експерт ОСОБА_3 зробила завідомо неправильний висновок судової земельно-технічної експертизи і тепер виконання рішення суду стало не можливим. На час розгляду справи йому не було відомо, що експерт винесла неправильний експертний висновок, а про порушене право він дізнався тільки на початку березня 2018 року, тому вважає, що строки перегляду рішення за нововиявленими обставинами ним не були пропущені без поважних причин.

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 29.03.2018 відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду.

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 03.12.2018 призначено у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: Черкаська міська рада, про визнання права на отримання державного акту на право приватної власності на землю без погодження меж із суміжним землекористувачем, зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення меж та встановлення порядку користування земельною ділянкою, судову земельно технічну експертизу.

Заявник та його представник - адвокат Солодкова С.І. в судовому засіданні заяву підтримали в повному обсязі, просили її задовольнити та прийняти рішення, враховуючи І варіант, згідно з висновком експерта № 435/19-23 від 09.07.2019. Суду пояснили, що при допиті експерта Онищенко ОСОБА_4 . з`ясувалось, що експерт при проведенні експертизи визначав розміри земельних ділянок суміжних землекористувачів, виходячи не з фактичного користування земельними ділянками сторін, а згідно з технічним паспортом на домоволодіння сторін. У зв`язку із цим, на даний момент, виконати рішення суду від 04.04.2017 про призначення меж та встановлення порядку користування земельною ділянкою є неможливим.

ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, в попередніх судових засіданнях заперечував проти задоволення заяви, вважаючи її безпідставною, оскільки рішенням суду від 04.04.2017 вирішено всі питання, які ставилися позивачем. На підставі рішення суду, ним був встановлений паркан та проведені опоряджувальні роботи на виділеній земельній ділянці, що потягло фінансові затрати, які у разі скасування рішення суду йому відшкодовані ніким не будуть. Крім того, фактичне землекористування не змінилося. Порядок користування земельною ділянкою склався ще до постановлення рішення по справі і існує по теперішній час, а рішенням суду лише фактично були визначені межі земельних ділянок співвласників з метою їх подальшої приватизації.

В судове засідання представник третьої особи не з"явився, скерував до суду заяву про розгляд справи без його участі, у вирішенні спору покладався на розсуд суду.

Суд заслухавши сторони, пояснення експертів, дослідивши матеріалами справи, вважає наступне.

Судом встановлено, що рішенням Соснівського районного суду м. Черкаси від 04.04.2017 виділено ОСОБА_1 в користування земельну ділянку площею 132 кв.м. від загальної площі присадибної земельної ділянки по АДРЕСА_1 відповідно варіанту № 1 земельно технічної експертизи № 20/16ЗТ від 30.12.2016, частка у домоволодінні 9/25, у наступних межах: від т.А до т.Д - 13,0 кв.м (по АДРЕСА_1 , від. т.Д до т.Е - 6.5м; від т. Е до т. О - 2.5м; відрізок ЕО перпендикулярний зовнішній стіні прибудови «а»; межа проходить по лінії розподілу прибудови «а», житлового будинку «А-І» до т. К; від т. К до т. Н - 1,0 м; відрізок КН перпендикулярний зовнішній стіні житлового будинку «А-І»; від т. Н до т. Л - 6,62 м; відрізок НЛ паралельний зовнішній стіні житлового будинку «А-І» і проходить на відстані 1,0м від неї; від т. Л до т. М - 14,22 м; від т. М до т. Б - 4,55 м (тильна межа земельної ділянки); від т. Б до т. А - 25.90 м, по межі з сусіднім домоволодінням № АДРЕСА_2 (на план-схемі зображено зеленим кольором). Виділено ОСОБА_2 в користування земельну ділянку площею 235 кв.м. від загальної площі присадибної земельної ділянки по АДРЕСА_1 відповідно варіанту № 1 земельно технічної експертизи № 20/16ЗТ від 30.12.2016, частка у домоволодінні 16/25, у наступних межах: від т. Г до т. Д - 3.67м (по вул. АДРЕСА_1 ); від т. Д до т. Е - 6.5м; від т. Е до т. О - 2.5м; відрізок ЕО перпендикулярний зовнішній стіні прибудови «а»; межа проходить по лінії розподілу прибудови «а», житлового будинку «А-І» до т. К; від т. К до т. Н - 1,0 м; відрізок КН перпендикулярний зовнішній стіні житлового будинку «А-І»; від т. Н до т. Л - 6,62 м; відрізок НЛ паралельний зовнішній стіні житлового будинку «А-І» і проходить на відстані 1,0м від неї; від т. Л до т. М - 14.22м; від т. М до т. В - 5.69 м (тильна межа земельної ділянки); від т. В до т. Г - 30.64м, по межі з сусіднім домоволодінням № АДРЕСА_3 . На план-схемі зображено червоним кольором.

При цьому, судом використаний висновок судового експерта № 20/16-ЗТ від 30.12.2016, яким площа спірної земельної ділянки визначена в розмірі 367 м 2.

Аналізуючи висновок експерта № 435/19-23 від 09.07.2019, вбачається, що загальна площа спірної земельної ділянки становить 0,0362 га, у фактичному користуванні ОСОБА_1 перебуває 0,0130 га, у фактичному користуванні ОСОБА_5 - 0,0232 га.

Відповідно до першого варіанту висновку есксперта, згідно з яким ОСОБА_1 просив встановити пороядк користування земельною ділянкою, запропоновано виділити: ОСОБА_2 (частка 16/25) земельну ділянку площею 0.0239 га (на план-схемі бордовий колір), яка розташована в межах:від т. 1 до т. 2-3.83 м; від т. 2 до т. 3-6.66 м; від т. 3 до т. 4-2.80 м; від т. 4 до т. 5 (по лінії розподілу житлового будинку); від т. 5 до т. 6-0.89 м; від т. 6 до т. 7-6.79 м; від т. 7 до т. 8-1.47 м; від т. 8 до т. 9-1.49 м; від т. 9 до т. 10-11.62 м; від т. 10 до т. 11-0.87 м; від т. 11 до т. 12-1.99 м; від т. 12 до т. 13-3.46 м; від т. 13 до т. 14-13.55 м; від т. 14 до т. 15-2.16 м; від т. 15 до т. 1-14.89 м. ОСОБА_1 (частка 9/25) земельну ділянку площею 0.0134 га (на план-схемі зелений колір), яка розташована в межах: від т. 2 до т. 3-6.66 м; від т. 3 до т. 4-2.80 м; від т. 4 до т. 5 (по лінії розподілу житлового будинку); від т. 5 до т. 6-0.89 м; від т. 6 до т. 7-6.79 м; від т. 7 до т. 8-1.47 м; від т. 8 до т. 9-1.49 м; від т. 9 до т. 10-11.62 м; від т. 10 до т. 16-3.91 м; від т. 16 до т. 17-25.44 м; від т. 17 до т. 2-13.16 м.

При цьому, експертом зазначено, що до розподілу підпадає земельна ділянка площею 0,0373 га. Тобто, площа земельної ділянки АДРЕСА_1 збільшилася за рахунок земель Черкаської міської ради, що не є приватизованими та не наданими у користування.

У той же час, суд вважає за неможливе встановлювати порядок користування земельною ділянкою з урахуванням земель Черкаської міської ради, що не є приватизованими та не наданими у користування, оскільки це фактично здійснений самозахват.

Відповідно до ч. 1 ст. 423 ЦПК України, рішення, постанова або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.

Пунктом 1 ч. 2 ст. 423 ЦПК України визначено, що підставами для перегляду рішення, постанови або ухвали суду за нововиявленими або виключними обставинами є істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи.

Постановою Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв`язку з нововиявленими обставинами» від 30.03.2012 №4, пунктом 1 роз`яснено, що передбачений главою 4 розділу V ЦПК перегляд судових рішень, що набрали законної сили, у зв`язку з нововиявленими обставинами є самостійною стадією цивільного процесу, в якому судом перевіряється наявність чи відсутність правових підстав для цього - юридичних фактів, які існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, хоча їх подання до суду могло потягти ухвалення іншого за змістом судового рішення.

Згідно з роз`ясненнями, викладеними у пунктах 3, 4, 7 вказаної постанови нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин (ч. 2 ст. 361 ЦПК). Необхідними умовами нововиявлених обставин, визначених пунктами 1, 2 частини другої ст. 361 ЦПК, є те, що вони існували на час розгляду справи; ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи; вони входять до предмета доказування у справі та можуть вплинути на висновки суду про права та обов`язки осіб, які беруть участь у справі. Обставини, що обґрунтовують вимоги або заперечення сторін чи мають інше істотне значення для правильного вирішення справи, існували на час ухвалення судового рішення, але залишаються невідомими особам, які беруть участь у справі, та стали відомими тільки після ухвалення судового рішення, є нововиявленими обставинами. Обставини, які відповідно до п.1 ч. 2 ст. 361 ЦПК є підставою для перегляду судового рішення, це юридичні факти, які існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, повинні бути істотними, тобто такими, що могли вплинути на висновки суду при ухваленні судового рішення і були встановлені після набрання ним законної сили.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 429 ЦПК України за результатами перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами суд може задовольнити заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, скасувати відповідне судове рішення та ухвалити нове рішення чи змінити рішення.

Згідно зі статтею 361 ЦПК України 2004 року (аналогічні положення закріплено у статті 423 ЦПК України 2017 року) підставами перегляду рішення або ухвали суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, є істотні для справи обставини, що не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи; встановлені вироком суду, що набрав законної сили, завідомо неправдиві показання свідка, завідомо неправильний висновок експерта, завідомо неправильний переклад, фальшивість документів або речових доказів, що потягли за собою ухвалення незаконного або необґрунтованого рішення; встановлення вироком суду, що набрав законної сили, вини судді у вчиненні злочину, внаслідок якого було ухвалено незаконне або необґрунтоване рішення; скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення рішення чи постановлення ухвали, що підлягають перегляду; встановлена Конституційним Судом України неконституційність закону, іншого правового акта чи їх окремого положення, застосованого судом при вирішенні справи, якщо рішення суду ще не виконане.

Нововиявлені обставини це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин.

При цьому, неподання стороною або особою, яка бере участь у справі, доказу, про який їй було відомо та який підтверджує відповідні обставини, а також відмова суду у прийнятті доказів не є підставами для перегляду судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами.

Необхідними умовами нововиявлених обставин, визначених пунктами 1, 2 частини другої статті 361 ЦПК України 2004 року (аналогічні положення закріплено у статті 423 ЦПК України), є те, що вони існували на час розгляду справи; ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи; вони входять до предмета доказування у справі та можуть вплинути на висновки суду про права та обов`язки осіб, які беруть участь у справі.

Нововиявлені обставини мають підтверджуватися фактичними даними (доказами), що в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу судового рішення. Суд має право скасувати судове рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини можуть вплинути на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається.

Судове рішення не може переглядатись у зв`язку з нововиявленими обставинами у разі якщо обставини, передбачені частиною другою статті 361 ЦПК України, відсутні, а є підстави для перегляду судового рішення в апеляційному чи касаційному порядку або Верховним Судом України, а також якщо обставини, визначені частиною другою статті 361 ЦПК України 2004 року, були або могли бути відомі заявникові на час розгляду справи.

При вирішенні питання про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами суд має виходити з визначених частиною другою статті 361 ЦПК України 2004 року підстав, перелік яких є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає, та дотримання заявником умов, що містяться в статтях 362, 364 ЦПК України 2004 року.

Необхідно розрізняти нові докази та докази, якими підтверджуються нововиявлені обставини, оскільки нові докази не можуть бути підставою для перегляду судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами. Процесуальні недоліки розгляду справи (зокрема, неповне встановлення фактичних обставин справи) не вважаються нововиявленими обставинами, проте можуть бути підставою для перегляду судового рішення в апеляційному або касаційному порядку.

Європейський суд з прав людини зазначив, що одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу res judicata - принципу остаточності рішень суду. Цей принцип наголошує, що жодна зі сторін не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового рішення суду просто тому, що вона має на меті добитися нового слухання справи та нового її вирішення. Повноваження вищих судових органів стосовно перегляду мають реалізовуватись для виправлення судових помилок та недоліків судочинства, але не для здійснення нового судового розгляду. Перегляд не повинен фактично підміняти собою апеляцію, а сама можливість існування двох точок зору на один предмет не є підставою для нового розгляду. Винятки із цього принципу можуть мати місце лише за наявності підстав, обумовлених обставинами важливого та вимушеного характеру (PONOMARYOV v. UKRAINE, № 3236/03, § 40, ЄСПЛ, 03 квітня 2008 року).

Процедура скасування остаточного судового рішення у зв`язку із нововиявленими обставинами передбачає, що існує доказ, який раніше не міг бути доступний, однак він міг би призвести до іншого результату судового розгляду. Особа, яка звертається із заявою про скасування рішення, повинна довести, що в неї не було можливості представити цей доказ на остаточному судовому слуханні і що цей доказ є вирішальним. Ця процедура є характерною для правових систем багатьох держав-учасниць. Зазначена процедура сама по собі не суперечить принципу правової визначеності доти, доки вона використовується задля виправлення помилок, допущених під час здійснення правосуддя (PRAVEDNAYA v. RUSSIA, № 69529/01, § 27, 28, ЄСПЛ, 18 листопада 2004 року).

З урахуванням викладеного, суд доходить висновку, що наведені заявником обставини не є підставою для скасування судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами.

Керуючись ст.ст.423, 429 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 04.04.2017 за нововиявленими обставинами у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: Черкаська міська рада, про визнання права на отримання державного акту на право приватної власності на землю без погодження меж із суміжним землекористувачем, зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення меж та встановлення порядку користування земельною ділянкою.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом 15 днів з складення повного тексту ухвали.

Повний текст ухвали складений 21.01.2020.

Головуючий І.О.Мельник