Справа № 629/3188/19
Провадження № 2/629/399/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.01.2020 року суддя Лозівського міськрайонного суду Харківської області Ткаченко О.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , до ОСОБА_2 , зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , ОСОБА_3 , зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_3 , ОСОБА_4 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_4 , проживає за адресою: АДРЕСА_5 , третьої особи Лозівської міської ради Харківської області, адреса: Харківська область, м.Лозова, вул.Я.Мудрого,9, про витребування майна з чужого незаконного володіння, стягнення збитків, відшкодування майнової і моральної шкоди, -

встановив:

Позивач звернулася до суду з позовною заявою до відповідача, в якій просить витребувати майно, яке утримується без законних правових підстав у відповідачів у справі, ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , ОСОБА_4 , у вигляді 1/2 частини нежитлової будівлі зерносховища, площею 64,55 м2, розташованої за адресою: АДРЕСА_6 , усунути перешкоди у користуванні земельною ділянкою комунальної власності, кадастровий номер :00:000:0016, площею 0,3940 га, шляхом забезпечення вільного доступу та приведення землі комунальної власності у належний екологічний стан. Стягнути з ОСОБА_2 , ОСОБА_5 та ОСОБА_4 , солідарно, майнову шкоду завдану з їх вини на його, ОСОБА_1 , користь в сумі 407702,67 грн. Стягнути з ОСОБА_2 , ОСОБА_5 та ОСОБА_4 , солідарно, моральну шкоду завдану з їх вини на його, ОСОБА_1 , користь, в сумі 100000 грн. Крім цього, витребувати з Лозівського ВП ГУНП в Харківській області матеріали кримінальних проваджень №0000045 від 29.04.2016 року та №000028 від 12.02.2019 року. А також враховуючи його незадовільний майновий стан, звільнити від сплати або відстрочити сплати судового збору до ухвалення рішення у справі.

Позовна заява подана з дотриманням вимог ст.ст.175-177 ЦПК України, справа підсудна Лозівському міськрайонному суду Харківської області, підстави для повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження у справі відсутні.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку та розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно із ст.7 ЗУ «Про Державний бюджет України на 2019 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2019 року становить 1921 грн.

Відповідно до ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Згідно ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб 768,40 грн. та не більше 9605 грн. Ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб - 768,40 грн.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог, судовий збір сплачується за кожну вимогу окремо.

Отже, позивачу ОСОБА_1 необхідно заплатити судовий збір за три позовні вимоги в сумі 768,40 грн. та 5077,03 грн., в загальній сумі 5845,43 грн.

Відповідно до ч.1 ст.133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Згідно ч.1,3 ст.136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно ст.8 Закону України «Про судовий збір» та ст.136 ЦПК України, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину- інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті. При цьому особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті збору в установленому законом порядку й розмірі. На підтвердження незадовільного майнового стану можуть бути надані: довідка про доходи; довідка про склад сім`ї, наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї; документи про відсутність рухомого або нерухомого майна; банківські документи про відсутність на рахунку коштів; довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо.

З аналізу вищевказаних правових норм вбачається, що відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, або звільнення від його сплати може мати місце за наявності виключних обставин.

Відповідно до практики ЄСПЛ пункт 1 статті 6 Конвенції не вимагає від держав засновувати апеляційні або касаційні суди. Разом з тим, там де такі суди існують, гарантії, що містяться у статті 6 Конвенції, повинні відповідати, зокрема, забезпеченню ефективного доступу до цих судів для того, щоб учасники судового процесу могли отримати рішення, яке стосується їх «цивільних прав та обов`язків» (Рішення ЄСПЛ у справі «Гоффман проти Німеччини» («Hoffmann v.Germany») від 11 жовтня 2001 року, пункт 65; Рішення ЄСПЛ у справі «Кудла проти Польщі» («Cudla v.Poland») від 26 жовтня 2000 року).

ЄСПЛ також вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (Рішення ЄСПЛ у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v.Poland») від 19 червня 2001 року, пункт 59). Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (Рішення ЄСПЛ у справі «Шишков проти Росії» («Shishkov v.Russia») від 20 лютого 2014 року, пункт 111).

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (Рішення ЄСПЛ «Kniat v.Poland» від 26 липня 2005 року, пункт 44; Рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року

Отже, чинним законодавством визначено право суду, а не обов`язок щодо відстрочки, розстрочки, зменшення розміру судового збору або звільнення заявника від сплати судового збору. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі поданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.

Як вбачається з відомостей з державного реєстру фізичних осіб платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків №1646 від 04.07.2019 року, ОСОБА_1 з 1 кварталу 2018 року по 1 квартал 2019 року отримував доходи за 4 квартал у вигляді соціальної виплати в сумі 493,11 грн. і заробітної плати в сумі 200 грн. Також в примітці зазначено, що інформація потребує уточнення у податкових агентів (джерел доходів).

Крім цього, як вбачається з довідки Лозівського МРЦЗ №2617 від 08.07.2019 року, ОСОБА_1 з 21.11.2018 року по 13.03.2019 року зареєстрований як безробітний в Лозівському МРЦЗ загальний дохід за вказаний період становить 2054,53 грн.

Крім цього, як вбачається з довідки огляду МСЕК серії 12ААА №964529 ОСОБА_1 з 24.09.2018 року є інвалідом ІІІ групи, інвалідність встановлена на строк до 01.10.2019 року.

Враховуючи вищевикладене, вирішуючи заявлене ОСОБА_1 клопотання про звільнення від сплати судового збору, суддя дійшов висновку, що не вбачає достатньо підстав для звільнення останнього від сплати судового збору та вважає за можливе відстрочити сплату судового збору у розмірі 5077,03 грн. за подання вказаного позову до 25.02.2020 року, але не більш як до ухвалення рішення у справі, оскільки ОСОБА_1 не надано жодного доказу про те, який реальний дохід він отримує, крім заробітної плати та соціальної виплати.

Вказана справа не може бути розглянута в порядку спрощеного позовного провадження відповідно до ч.4 ст.274 ЦПК України і її розгляд слід здійснювати за правилами загального позовного провадження. Тому справу слід прийняти до провадження, з метою виконання вимог передбачених ч.1 ст.189 ЦПК України розпочати підготовче провадження та призначити підготовче засідання у справі.

Керуючись ст.8 Закону України «Про судовий збір», ст.136 ЦПК України, суддя, -

ухвалив:

Клопотання ОСОБА_1 , задовольнити частково.

Відкрити загальне позовне провадження у цивільній справі за позовною ОСОБА_1 , зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , до ОСОБА_2 , зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , ОСОБА_3 , зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_3 , ОСОБА_4 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_4 , проживає за адресою: АДРЕСА_5 , третьої особи Лозівської міської ради Харківської області, адреса: Харківська область, м.Лозова, вул.Я.Мудрого,9, про витребування майна з чужого незаконного володіння, стягнення збитків, відшкодування майнової і моральної шкоди.

Призначити підготовче судове засідання на 09-00 год. 25.02.2020 року в залі Лозівського міськрайонного суду Харківської області.

Відстрочити ОСОБА_1 сплату судового збору в сумі 5845,43 грн. при пред`явленні ним до суду матеріалів даної позовної заяви на строк до 25.02.2020 року, але не більш як до ухвалення рішення у справі.

Зобов`язати позивача надати документи які підтверджують його матеріальне становище (довідку (з урахуванням всіх уточненьу податкових агентів (джерел доходів) про розмір доходу за минулий рік, довідку про членів сім`ї та їхні доходи; банківські документи про відсутність на рахунку коштів; довідку податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків та відомості про наявність або відсутність рухомого, нерухомого майна або земельної ділянки, тощо).

Копію ухвали направити сторонам у справі.

Не пізніше п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження, копії позовної заяви та додатків до неї, але не пізніше 25.02.2020 року, відповідач має право надіслати відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову до суду з підтвердженням направлення позивачу, копії відзиву та доданих до нього документів.

Відповідно до ч.1 ст.193 ЦПК України у строк для подання відзиву відповідач має право пред`явити зустрічний позов.

Позивач не пізніше десяти днів з дня отримання відзиву, до початку розгляду справи по суті, але не пізніше 25.02.2020 року, має право підготувати відповідь на відзив, виклавши письмово свої міркування, аргументи, надати відповідні докази, та направити відповідачу й суду з підтвердженням такого направлення учаснику справи.

Відповідач не пізніше десяти днів з дня отримання відповіді позивача на відзив, до початку розгляду справи по суті, має право підготувати заперечення на відповідь на відзив, та направити позивачу, суду з підтвердженням такого направлення учаснику справи.

Інші учасники справи мають право надати свої письмові пояснення щодо відповіді на відзив та заперечення до закінчення підготовчого провадження, якщо судом не встановлено інший строк.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву) є правом учасників справи. У разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається на веб-адресі сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за посиланням: court.gov.ua/fair/sud2025/.

Копію ухвали направити сторонам у справі.

Ухвала може бути оскаржена лише щодо недотримання правил підсудності у встановлений законом строк і порядок, в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.А.Ткаченко