Справа №:755/3547/18
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"22" січня 2020 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Чех Н.А.,

за участі секретаря судового засідання - Кузьменко А.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву представника ОСОБА_1 про роз`яснення рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 23.05.2018 року по справі № 755/3547/18 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «Інтернет-Інвест», про спростування недостовірної інформації, захист честі, гідності та ділової репутації,

установив:

Представник ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про роз`яснення рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 23.05.2018 року, свою заяву обґрунтував тим, що 13.06.2019 року він звернувся до Дніпровського районного суду м. Києва із заявою про видачу виконавчих листів для примусового виконання рішення суду, та отримав лише один на стягнення з відповідача судового збору. Виконавчий лист на зобов`язання відповідача спростувати недостовірну інформацію не було видано, оскільки у резолютивній частині рішення суду відсутня інформація про те хто саме зобов`язаний спростувати інформацію. 24.06.2019 року була подана заява про виправлення описки у резолютивній частині рішення, та ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 27.06.2019 року у її задоволенні відмовлено. Оскільки йому не зрозуміло резолютивну частини рішення, а саме хто саме має спростувати інформацію, просить суд дане роз`яснити.

Перевіривши матеріали справи, суд дійшов до наступного.

Згідно з положеннями ч. 5 ст. 124 Конституції України судові рішення ухвалюються судами іменем України і є обов`язковими до виконання на всій території України.

Статтею 13 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» передбачено обов`язковість виконання судових рішень, невиконання рішень суду тягне за собою відповідальність, установлену законом.

Відповідно до ст. 18 ЦПК України судові рішення, що набрали законної сили, обов`язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами. Невиконання судового рішення є підставою для відповідальності, встановленої законом.

Згідно ст. 271 ЦПК України за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення.

Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання.

Суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може викликати учасників справи, державного чи приватного виконавця в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розглядові заяви про роз`яснення рішення.

Роз`яснення рішення суду - це уточнення, більше чітке і зрозуміле викладення справжнього його змісту. Особа, яка ініціює роз`яснення, у своїй заяві має вказати, що саме у рішенні суду для неї є незрозумілим, як саме невизначеність та нечіткість рішення суду може вплинути на ефективність його виконання. В заяві про роз`яснення рішення має бути зазначено, що саме у резолютивній частині рішення є незрозумілим, в чому полягає незрозумілість рішення, які припускаються варіанти тлумачення рішення, як це впливає на його виконання.

23.05.2018 року Дніпровським районним судом м. Києва було розглянуто справу № 755/3547/18 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «Інтернет-Інвест», про спростування недостовірної інформації, захист честі, гідності та ділової репутації, та постановлено рішення, яким позов задоволено частково, та визнано недостовірною та такою, що принижує честь, гідність та ділову репутацію ОСОБА_1 , яка висловлена ОСОБА_2 , розміщену на веб-сайті; спростовано інформацію у спосіб її поширення шляхом розміщення відповідного спростування протягом десяти днів з дня набрання рішення законної сили; стягнуто судовий збір.

З матеріалів справи та рішення суду встановлено, що позовна заява була подана до відповідача ОСОБА_2 , який визнаний судом належним відповідачем, який розмістив на веб-сайті статтю з відеоматеріалом під назвою «ІНФОРМАЦІЯ_1». Дане свідчить про те, що рішення суду має виконувати саме відповідач у справі.

Враховуючи викладене, вимоги законодавства, суд дійшов висновку, що рішення суду є чітке і зрозуміле, та не припускає різного тлумачення.

Однак, як установлено з матеріалів справи, позивач у третьому абзаці прохальній частині позовної заяви просив суд зобов`язати ОСОБА_2 спростувати інформацію, тоді як у третьому абзаці резолютивної частині рішення відсутнє посилання на зобов`язання та особу, яка має вчити дії. Це дає підстави позивачу для оскарження рішення суду, а не його роз`яснення.

У зв`язку з викладеним, суд вважає, що в роз`ясненні судового рішення має бути відмовлено.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 258, 259, 260, 271, 353, 354 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

Заяву представника ОСОБА_1 про роз`яснення рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 23.05.2018 року по справі № 755/3547/18 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «Інтернет-Інвест», про спростування недостовірної інформації, захист честі, гідності та ділової репутації - залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до суду апеляційної інстанції. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: