КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
апеляційне провадження №22-ц/824/1386/20 Доповідач у ІІ інстанції - Гуля В.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 січня 2020 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Гуля В.В.,

суддів Сушко Л.П.,Сліпченка О.І.

розглянувши цивільну справу в порядку письмового провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 12 липня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва» про стягнення матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, -

встановив:

ОСОБА_2 звернулась до суду з даним позовом, посилаючись на те, що 17.06.2017 р. приблизно о 23 год. 00 хв. сталось залиття квартири позивача за адресою: АДРЕСА_1 . Квартира належить позивачу на праві власності. В цей же день мешканці будинку склали колективний акт з метою фіксації події. 19.07.2017 р. позивач звернулась з заявою до КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва» з поясненням щодо обставин та проханням встановити причину залиття. Представниками КП було складено акт де зазначено, що залиття квартири сталося внаслідок засмічення каналізаційного стояка в квартирі АДРЕСА_2 . При цьому в акті зазначено, що в квартирі АДРЕСА_3 залито та пошкоджено кухня (стеля, стіни), кімната (стіни), кімната (стеля, стіни), ванна (стеля), туалет (стеля), коридор (Стеля, підлога). 06.07.2017 р. повторно сталося залиття квартири позивача з вини власника квартири АДРЕСА_2 ОСОБА_1 За даним фактом також складено Акт та зазначено причину-засмічення каналізаційного стояка в квартирі АДРЕСА_4 залито та пошкоджено кухня (стеля), ванна (стеля), туалет (стеля). 12.07.2017 р. КП надало позивачу відповідь із зазначенням причин залиття. З метою встановлення розміру шкоди позивач звернувся до ТОВ «Агенство експертної оцінки України» та ним 14.08.2017 р. складено звіт з висновком про вартість відновлювального ремонту, відповідно до якого така вартість становить 69068,00 грн. Позивач неодноразово звертався до ОСОБА_1 з проханням відшкодувати завдані матеріальні збитки, однак відвідач відмовився здійснити таке відшкодування в зв`язку з чим позивач просив суд стягнути на її користь грошові кошти у розмірі 69068,00 грн. та судові витрати.

Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 12 липня 2019 року позов задоволено частково.

Стягнуто з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 на відшкодування матеріальної шкоди суму у розмірі 25 683 грн. 60 коп.

В задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.

Стягнуто з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 судовий збір у розмірі 640 грн. 00 коп.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, посилаючись на те, що рішення ухвалено внаслік неповного з`ясування обставин, що мають значення для справи, недоведеність обставин, які суд першої інстанції визнав встановленими, невідповідність викладених у справі висновків обставинам справи, неправильно застосовано судом норми матеріального права, порушено норми процесуального права.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначає, що у відповідача відсутня вина у завданні шкоди, що виключає склад цивільно-правової відповідальності. Крім того ОСОБА_1 не може бути належним відповідачем, оскільки договір між нею та балансоутримувачем будинку не укладався. Відповідати за шкоду має балансоутримувач будинку, який зобов`язаний здійснювати технічне обслуговування внутрішньо будинкових систем електропостачання, тепловодопостачання, водовідведення, зливної каналізації, що, зокрема, включає обслуговування та контроль за технічним станом герметизації інженерних вводів, введення відповідної технічної документації тощо.

Акти про залиття квартири не відповідають за формою і змістом, які до них ставляться, оскільки складені у відсутність відповідача тому не можуть бути належним доказом у справі.

Відповідач просила рішення суду скасувати та ухвалити нове рішення, яким відмовити в задоволенні позову.

У відзиві КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва вказує, що вона є балансоутримувачем будинку АДРЕСА_5 .

10 січня 2017 року між КП та ТОВ «Будівельна компанія «Фасад Констракшн» був укладений договір № 3, предметом якого є надання послуг з утримання будинкив, споруд, об`єктів благоустрою, прибудинкових територій у житлових будинках комунальної власності неадміністративного району «Нивки» Шевченківського району міста Києва.

На підставі п. 3.2.3 вказаного договору та п. 6 Технічного завданння (Додаток №2) ТОВ «Будівельна компанія «Фасад Констракшн» здійснює технічне обслуговування внутрішньо будинкових систем електропостачання, тепловодопостачання, водовідведення, зливної каналізації, що, зокрема, включає обслуговування та контроль за технічним станом герметизації інженерних вводів; введення відповідної технічної документації тощо.

Пунктом 3.2.4, 3.2.5 цього договору визначено обов`язок ТОВ «Будівельна компанія «Фасад Констракшн» своєчасно вживати заходів щодо уникнення та ліквідації аварійних ситуацій, пов`язаних з технічним станом житлових будинків та їх інженерним обладнанням тощо та відшкодовувати збитки, завдані внаслідок надання неякісних послуг.

Відповідно до п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій у разі залиття квартир складається відповідний акт (Додаток № 4), форма та зміст якого затверджено наказом Держжитлокомунгоспу України від 17 травня 2005 року № 76.

Актами від 19 червня 2017 року та 06 липня 2017 року, складені представниками виконавця житлово-комунальних послуг ТОВ «Будівельна компанія «Фасад Констракшн» встановлено, що залиття в квартирі позивача відбулись внаслідок засмічення каналізаційного стояка у квартирі відповідача, що свідчить про відсутність вини балансоутримувача будинку.

Відповідно до ч.1 ст.368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими главою І розділу V ЦПК України.

Відповідно до ч.1. ст.369 ЦПК України, апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Згідно ч.13 ст.7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Враховуючи вищевикладене, розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження, без повідомлення учасників справи.

Перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції та обставини справи в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що ОСОБА_2 є власником Ѕ частини квартири АДРЕСА_6 , що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло від 01.09.1993 р..

Встановлено і не заперечується сторонами, що 17.06.2017 р. відбулось залиття квартири АДРЕСА_6 , що підтверджується актом від 19.06.2016 р., затвердженим управителем КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва».

Як свідчить даний акт комісія у складі головного інженера Крєтова Є.О., майстра рем. Дільниці Турського А ., майстра т/д № 3 Гаврилюка Л.В. провели обстеження квартири АДРЕСА_6 на предмет залиття та зазначили, що 17.06.2017 р. відбулось залиття квартири АДРЕСА_3 внаслідок засмічення каналізаційного стояка в квартирі АДРЕСА_2 . Виїзд робила аварійна дільниця служби КП «Керуюча дирекція».

Не оспорювалось в судовому засіданні учасниками справи, що 05.07.2017 р. також відбулось залиття квартири позивача.

Дана обставина зафіксована актом обстеження від 06.07.2017 р., затвердженим управителем КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва», де зазначено причину залиття-засмічення каналізаційного стояка квартири АДРЕСА_2 .

Крім того, в зазначених актах вказано, що 17.06.2017 р. в квартирі АДРЕСА_3 залито та пошкоджено: кухня-(площа - 7,0 кв.м.)-стеля (водоемульсійні суміші),-стіни (шпалери щільні); кімната - (площа - 9,7 кв. м.), - стіни (шпалери щільні), кімната (площа 16,2 кв. м.) - стеля (водоемульсійні суміші). Туалет - (площа - 1,0 кв. м.) - стеля (поділка), Коридор - (площа - 6,7 кв. м.) - стеля (шпалери щільні), підлога (лінолеум);05.07. 2017 р. в квартирі залито та пошкоджено: Кухня - (площа - 7,0 кв. м.) - стеля (водоемульсійні суміші), Ванна - (площа - 2,0 кв. м.) - стеля (водоемульсійні суміші), Туалет - (площа - 1,0 кв. м.) - стеля (побілка).

Відповідач ОСОБА_1 зареєстрована і проживає в квартирі АДРЕСА_7 .

Зазначені обставини не заперечуються відповідачем ОСОБА_1 , її представником, представником КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва».

За висновком експерта № 1-18/07 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи, складеним 18.07.2018 р. встановити технічну причину залиття квартири АДРЕСА_6 , згідно даних візуально - інструментального обстеження не вбачається можливим в зв`язку із задовільним станом інженерних систем в квартирі АДРЕСА_2 вказаного будинку. Згідно документальних даних, а саме акту про залиття від 19.06.2017 р. причиною залиття квартири АДРЕСА_6 є засмічення каналізаційного стояка в квартирі АДРЕСА_2 вказаного будинку.

Вартість ремонтно-відновлювальних робіт (розмір завданої матеріальної шкоди із урахуванням фізичного зносу), проведення яких необхідне для усунення пошкоджень завданих внаслідок залиття квартири позивача становить 25683,60 грн.

Задовольняючи позов частково, суд виходив з того, що шкода, завдана внаслідок залиття квартири завдана відповідачем в зв`язку з чим така шкода має бути відшкодована у сумі, визначеній судовою будівельно-технічною експертизою.

Відповідачем не було надано відомостей щодо відсутності вини ОСОБА_1 у залитті, оскільки зазначене у актах обстеження квартири позивача причини події - засмічення каналізаційного стояка квартири не свідчить про те, що таке обладнання перебуває у відданні обслуговуючої організації.

Розглянувши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги та заявлених вимог, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню частково з наступних підстав.

17.06.2017 р. приблизно о 23 год. 00 хв. сталось залиття квартири позивача за адресою: АДРЕСА_1 . В цей же день мешканці будинку склали колективний акт з метою фіксації події. 19.07.2017 р. позивач звернулась з заявою до КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва» з поясненням щодо обставин та проханням встановити причину залиття. Представниками КП було складено акт де зазначено, що залиття квартири сталося внаслідок засмічення каналізаційного стояка в квартирі АДРЕСА_2 . При цьому в акті зазначено, що в квартирі АДРЕСА_3 залито та пошкоджено кухня (стеля, стіни), кімната (стіни), кімната (стеля, стіни), ванна (стеля), туалет (стеля), коридор (Стеля, підлога).

06.07.2017 р. повторно сталося залиття квартири позивача з вини власника квартири АДРЕСА_2 ОСОБА_1 За даним фактом також складено Акт та зазначено причину - засмічення каналізаційного стояка в квартирі АДРЕСА_4 залито та пошкоджено кухня (стеля), ванна (стеля), туалет (стеля). 12.07.2017 р. КП надало позивачу відповідь із зазначенням причин залиття.

Згідно висновку № 1-18/07 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи від 18.07.2018 р. встановити технічну причину залиття квартири АДРЕСА_6 , згідно даних візуально - інструментального обстеження не вбачається можливим в зв`язку із задовільним станом інженерних систем в квартирі АДРЕСА_2 вказаного будинку. Згідно документальних даних, а саме акту про залиття від 19.06.2017 р. причиною залиття квартири АДРЕСА_6 є засмічення каналізаційного стояка в квартирі АДРЕСА_2 вказаного будинку.

Вартість ремонтно-відновлювальних робіт (розмір завданої матеріальної шкоди із урахуванням фізичного зносу), проведення яких необхідне для усунення пошкоджень завданих внаслідок залиття квартири позивача становить 25683,60 грн.

Відповідно до ч.1 ст. 177 ЖК України громадяни зобов`язані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання, до об`єктів благоустрою, додержувати правил утримання жилого будинку і придомової території, правил пожежної безпеки, додержувати чистоти і порядку в під`їздах, кабінах ліфтів, на сходових клітках та в інших місцях загального користування.

А статтею 179 ЖК України передбачено, що користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов`язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і прибудинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п.7 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України «Про механізм впровадження Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду» № 572 від 08 жовтня 1992 року, власник та наймач (орендар) квартири зобов`язанй використовувати приміщення житлових будинків за призначенням, забезпечувати збереження жилих і підсобних приміщень квартир та технічного обладнання будинків, дотримувати правил пожежної безпеки, проводити за власні кошти ремонт квартири.

Згідно ст.1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Утримання та ремонт (своєчасна заміна) внутрішньоквартирних мереж водопостачання є обов`язком власника квартири, що передбачено п.7 вищевказаних Правил, п.п. 3.7, 5.3 наказу Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства «Про затвердження Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій» №76 від 17 травня 2006 року, ст.151 ЖК України, ст.10 Закону «Про приватизацію державного житлового фонду».

Враховуючи те, що відповідач своєчасно не звернув увагу на стан системи каналізаційного стояка та не забезпечив належне функціонування цієї системи, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції обгрунтовано прийшов до висновку, що саме з вини відповідача і сталося залиття квартири позивача.

При цьому відповідач визнала обставину про те, що залиття відбулось з її квартири і ця обставина відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України звільнена від доказування, тому доводи про те, що акти про залиття складені у відсутність ОСОБА_1 не свідчать про їх нечинність і складені акти уповноваженими на те особами.

Крім того з матеріалів справи вбачається, що напередодні залиття від 17.06.2017 року ОСОБА_1 зверталась до голови КМДА із заявою від 03.07.2017 року про те, що в будинку забивається каналізаційний стояк, що призводить до витоку каналізаційних стоків через її унітаз та ванну.

За дорученням КМДА вказане звернення було розглянуто та каналізаційний стояк прочищено, про що надано відповідь Шевченківською районної в місті Києві адміністрацією від 13.07.2017 року (а.с. 212 Т. 1).

За таких обставин, коли залиття сталося в квартирі ОСОБА_1 , яка будучи співвласником квартири несе відповідальність за належне функціонування каналізаційного стояка у себе в квартирі, завдана шкода підлягає відшкодуванню особою, яка її заподіяла, оскільки дії останньої були неправомірними щодо належного функціонування каналізаційного стояка у себе в квартирі, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.

В зв`язку з вказаним доводи апеляційної скарги щодо відповідальності балансоутримувача у даних правовідносинах є необгрунтовані.

Проте, суд не звернув уваги на те, що позивач є не одноособовим власником квартири, а є співвласником її Ѕ частини.

При цьому відповідач також не є одноособовим власником квартири, оскільки відповідно до Свідоцтва про право власності на житло від 11 грудня 1997 року є власником лише 1/3 її частини.

Згідно ст. 4 ЦПК України право звернення цим Кодексом передбачено лише своїх порушених прав.

Відповідно до вимог ст. 360 ЦК України співвласник відповідно до своєї частки у праві спільної часткової власності зобов`язаний брати участь у витратах на управління, утримання та збереження спільного майна, у сплаті податків, зборів (обов`язкових платежів), а також нести відповідальність перед третіми особами за зобов`язаннями, пов`язаними із спільним майном.

Таким чином позов мав бути задоволений пропорційно, а саме задоволений відповідно до належних сторонам часток, де позивач має право на відшкодування шкоди в розмірі Ѕ частини, а відповідач відповідає у межах 1/3 частини своєї частки.

В зв`язку з чим відповідно до ст.141 ЦПК України пропорційному розподілу підлягають судові витрати.

Інші доводи апеляційної скарги є безпідставними та необґрунтованими, оскільки зводяться до переоцінки доказів і незгоди з висновками суду по їх оцінці та особистого тлумачення апелянтом норм матеріального та процесуального права.

На підставі викладеного, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню частково.

Керуючись ст. 367, 374, 376, 381, 382 ЦПК України, Київський апеляційний суд

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 12 липня 2019 року в частині стягнненя з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 на відшкодування матеріальної шкоди завданої залиттям квартири в сумі 25 683,60 грн. скасувати.

Ухвалити в цій частині нове судове рішення, яким стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 на відшкодування матеріальної шкоди завданої залиттям квартири в сумі 4237,79 грн.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 судовий збір в розмірі 101,28 грн.

В решті рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 12 липня 2019 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, окрім випадків, передбачених ч.3 ст.389 ЦПК України.

Суддя-доповідач В.В. Гуль

Судді Л.П. Сушко

О.І. Сліпченка