Справа № 357/5586/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 грудня 2020 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Ярмола О. Я. ,

при секретарі Кривенко О. С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в місті Біла Церква, в залі суду №5 цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про визнання права власності на спадкове майно, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулася до суду з вказаним позовом, мотивуючи тим, що подружжю ОСОБА_4 і їх сину ОСОБА_3 , на праві спільної власності, належала квартира АДРЕСА_1 . ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_5 , а ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_6 . Після смерті ОСОБА_6 , відкрилась спадщина, до складу якої увійшло: 2/3 частки квартири, загальною площею 35 кв. м., яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 . Позивач є племінницею спадкодавця ОСОБА_6 , а відповідач ОСОБА_2 - рідний брат спадкодавця. Позивач є дочкою відповідача ОСОБА_2 , який відмовився від прийняття спадщини на користь позивача. Відповідач ОСОБА_3 є її двоюрідним братом. Інші спадкоємці, які прийняли спадщину померлого чи подали заяву про прийняття спадщини у строки, визначені законом - відсутні. Позивач у шестимісячний строк звернулась до приватного нотаріуса Володарського районного нотаріального округу Київської області Бабак В.С. із заявою про прийняття спадщини, однак, отримала відмову в оформленні спадщини, оскільки відсутній правовстановлюючий документ на спадкове майно. Позивач просить визнати за собою право власності на спадкове майно в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , на 2/3 частки квартири, загальною площею 35 кв. м., яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 .

Позивач ОСОБА_1 в судовому засіданні позовні вимоги підтримала та просила позов задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, про день та час розгляду справи був повідомлений належно, надав до суду заяву, в якій просить проводити розгляд справи у його відсутності, позовні вимоги визнає в повному обсязі.

Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився був викликаний до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, жодних клопотань, відзиву чи заперечень до суду не подав та відповідно до положень ст.128 ЦПК України вважається, що відповідач повідомлений належно про розгляд справи.

Заслухавши пояснення позивача, дослідивши матеріали даної справи, матеріали спадкової справи №19/2019, суд приходить до висновку, що позов не підлягає до задоволення з наступних підстав.

Так, по справі встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_5 , що підтверджено копією свідоцтва про смерть (а.с.6).

Встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_6 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 та свідоцтвом серії НОМЕР_2 (а.с.9).

З матеріалів справи вбачається, що спадкова справа після смерті ОСОБА_5 не заводилася (а.с.113).

Встановлено, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , є племінницею померлих ОСОБА_6 та ОСОБА_5 , оскільки є дочкою відповідача ОСОБА_2 , який в свою чергу, є рідним братом ОСОБА_6 . Відповідач ОСОБА_3 приходиться двоюрідним братом позивача. Наведене підтверджено матеріалами справи (а.с. 7,8, 10-17, 21-24).

Встановлено, що після смерті ОСОБА_6 , залишилося спадкове майно, яке складається з частки квартири, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про право власності на житло, копією технічного паспорта (а.с. 26-30).

Так, згідно Свідоцтва про право власності на житло від 09.09.1999 року, - квартира АДРЕСА_1 належить на праві приватної власності ОСОБА_6 , ОСОБА_5 , ОСОБА_3 . Квартира приватизована згідно із Законом України "Про приватизацію державного житлового фонду". Дане свідоцтво належно зареєстровано (а.с.26).

Померлий ОСОБА_6 проживав до дня смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 , за адресою: АДРЕСА_3 , та разом з ним ніхто не зареєстрований і не проживав, що підтверджується довідкою виданою Городище-Пустоварівською сільською радою №126 від 26.03.2019 року (а.с. 69).

До справи приєднано копію спадкової справи №19/2019 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_6 .

З матеріалів цієї спадкової справи вбачається, що 09.04.2019 року позивач звернулась із заявою про прийняття спадщини після померлого ОСОБА_6 та 15.05.2020 року приватним нотаріусом Володарського районного нотаріального округу Київської області Бабак В.С. позивачу було повідомлено, про неможливість вчинення нотаріальної дії та видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки право власності спадкодавця на нерухоме майно не підтверджено належними правовстановлюючими документами, що підтверджується матеріалами справи (а.с.37).

Також, встановлено, що брат померлого ОСОБА_6 , ОСОБА_2 , відмовився від спадщини після смерті свого брата на користь позивача ОСОБА_1 , що підтверджується копією нотаріально-засвідченої заяви (а.с.65).

Позивач суду пояснила, що після смерті ОСОБА_6 , в спірній квартирі ніхто не проживає, її двоюрідний брат змінив місце проживання та невідомо де знаходиться. ОСОБА_6 в 2010 році проживав разом із ОСОБА_5 в одній квартирі та прийняв фактично спадщину після смерті ОСОБА_5 , а тому, позивач вважжає, що є всі підстави для задоволення її позову.

При вирішенні даного спору суд виходив з наступного.

Одним із принципів цивільного судочинства є диспозитивність, який полягає у тому, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявленою нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Учасник справи, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (ст. 13 ЦПК України).

За ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

За ст.1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Відповідно до норм ч.5 ст.1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Згідно ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно ст. 1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.

Згідно ст. 1265 ЦК України у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення.

Право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту в судовому порядку шляхом його визнання у разі, якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності (ст. 392 ЦК).

Як роз`яснено в п.23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися за правилами позовного провадження.

Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Відповідно до ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст.368 ЦК України, спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю.

Відповідно до ст.368 ЦК України, спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю.

Умовою для переходу в порядку спадкування права власності на об`єкти нерухомості, в тому числі житловий будинок, інші споруди, земельну ділянку є набуття спадкодавцем зазначеного права у встановленому законодавством України порядку.

Отже, позивач позов не обгрунтувала та не надала доказів щодо належності спадкодавцю ОСОБА_6 2/3 частин спірної квратири. Встановленим є те, що частки співвласників в праві спільної сумісної власності на квартиру не визначалися, та ОСОБА_6 не оформляв своїх спадкових прав після смерті ОСОБА_5 , а якщо вважати, що частки співвласників майна є рівними, в силу ст. 357 ЦК України, та ОСОБА_6 , фактично, прийняв спадщину після смерті ОСОБА_5 , бо мав зареєстроване місце проживання з нею в одному помешканні, то так само можна стверджувати, що й відповідач ОСОБА_3 прийняв спадщину після смерті ОСОБА_5 . А отже, позивач не довела в суді своїх вимог.

Згідно вимог ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

З огляду наведеного, даючи оцінку зібраним доказам по справі, з`ясувавши обставини, на які посилалася позивач, як на підставу вимог, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, з врахуванням засад розумності і справедливості, суд приходить до висновку, що позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Також, відповідно до ст. 141 ЦПК України, у разі відмови у задоволенні позову судові витрати покладаються на позивача, тому судові витрати позивача не підлягають відшкодуванню.

На підставі викладеного та керуючись ст. 328, 1216, 1217, 1218, 1261, 1262, 1265, 1268, 1270, 1296 ЦК України, ст. 4, 12, 13, 76-89, 206, 211, 258, 259, 263-265, 268, 273, 354-355 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

В задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності на спадкове майно відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного тексту судового рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Повний текст рішення суду виготовлено 18.12.2020 року.

СуддяО. Я. Ярмола