Провадження № 2/712/621/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 січня 2020 року Соснівський райсуд м.Черкаси в складі:

головуючого судді Пироженко В.Д.

при секретарі Жук О.М.

за участі позивача ОСОБА_1

за участі представника відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Черкаської міської ради про встановлення факту проживання однією сім`єю не менше п`яти років до часу відкриття спадщини та визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулась з позовом до Черкаської міської ради Черкаської міської ради про встановлення факту проживання однією сім`єю не менше п`яти років до часу відкриття спадщини та визначення додаткового строку для прийняття спадщини, посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 раптово помер її чоловік ОСОБА_3 , з яким вона перебувала у цивільному шлюбі. Спільних дітей у них не було. До вказаного цивільного шлюбу вона перебувала у зареєстрованому шлюбі з іншим чоловіком, який у 2007 році по рішенню суду шлюб було розірвано, від якого має двох дітей.

З ОСОБА_3 вона почала проживати з 1999 року як чоловік та дружина у його матері, яка на даний час померла. У 2001 році ОСОБА_3 купив однокімнатну квартиру АДРЕСА_1 , що підтверджується довідкою з місця проживання про склад сімї від 18.11.2019 року, після смерті якого вона залишилась проживати у ній. У вказаній довідці вказано, що вона дійсно проживала разом з ОСОБА_3 як чоловік і дружина з 2001 року і до дня його смерті, вели спільне господарство та продовжує проживати за вказаною адресою по теперішній час. Також зазначає, що сплачує комунальні послуги. Вказана квартира складає спадкове майно після смерті ОСОБА_3 , вона являється спадкоємницею четвертої черги, оскільки шлюб між нею та померлим не було зареєстровано.

В листопаді 2019 року вона звернулася до Другої Черкаської нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру після смерті ОСОБА_3 , на що отримала постанову від 21.11.2019 року про відмову у вчиненні нотаріальної дії, оскільки не подала заяву про прийняття спадщини в строк та не надала документів, що підтверджують спільне проживання з померлим.

Сестра покійного ОСОБА_3 не пийняла спадщину і не претендує на квартиру.

Просить встановити факт того, що вона постійно проживала однією сім`єю не менше п`яти років до часу відкриття спадщини із ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 в м. Черкаси. Також просить визначити їй додатковий строк для подачі заяви на прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті чоловіка ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 27.11.2019 року провадження у справі відкрито та призначено до розгляду у порядку загального провадження.

Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримала та просила її задоволити. При цьому зазначила, що вона проживала з ОСОБА_3 однією сім`єю, вели спільне господарство. ОСОБА_3 не працював, вона працювала, сплачувала комунальні послуги, робили косметичні ремонти, купляли в квартиру побутову техніку, меблі. Строк звернення до нотаріуса з заявою на прийняття спадщини вона пропустила в зв`язку з тим, що вона зверталась до Придніпровського суду м. Черкаси для встановлення факту проживання однією сім`єю. Ухвалою суду її заява була залишена без розгляду. Коли звернулась, їй нотаріус повідомив, що нею пропущено строки звернення до нотаріуса.

Представник відповідача Черкаської міської ради Слинько М.Г. в судовому засіданні позовні вимоги не визнав, просив відмовити в задоволенні позову та зазначив, що заявницею не надані докази того, що вона вела спільне господарство з померлим та не довела наявності причин пропуску звернення з заявою до нотаріуса.

Заслухавши учасників процесу, покази свідків, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

За правилами статей 12, 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом.

Статтею 5 ЦПК України передбачено, що, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

За змістом ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Відповідно до ст. 15 ЦК України кожна особа має права на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

В силу положення ч. 2 ст. 3 СК України, сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки.

Пунктом 6 рішення Конституційного Суду від 03.06.99 р. №5-рп/99 установлено, що до членів сім`ї належать особи, які постійно мешкають разом та ведуть спільне господарство. Ними можуть бути не тільки близькі родичі, а й інші особи, які не перебувають у безпосередніх родинних зв`язках. Обов`язковою умовою для визнання їх членами сім`ї є факт спільного проживання, ведення спільного господарства, наявність спільних витрат, купівлі майна для спільного користування, участі у витратах на утримання житла, його ремонт і т.п.

В судовому засіданні встановлено, що з 1999 року позивач ОСОБА_1 почала разом проживати з ОСОБА_3 як чоловік і дружина без реєстрації шлюбу у його матері.

29.12.2001 року ОСОБА_3 прибав однокімнатну квартиру за адресою: АДРЕСА_2 , що підтверджується договором купівлі-продажу, посвідченого приватним нотаріусом.

Позивач зазначає, що з часу купівлі вказаної квартири вони переїхали і постійно проживали у ній.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , що підтверджується наявною в матеріалах справи копією свідоцтва про смерть Серії НОМЕР_1 .

При житті померлий ОСОБА_3 заповіт не склав. Після його смерті відкрилася спадщина, у вигляді квартири АДРЕСА_1 , що належала йому на праві власності.

Факт проживання померлого ОСОБА_3 та ОСОБА_1 як чоловіка та дружини з 2001 року у квартирі за адресою: АДРЕСА_2 підтверджується довідкою з місця проживання та про склад сім`ї від 18.11.2019 року завіреної головою «Комітету мікрорайону «Припортовий» ОСОБА_4 . Також даною довідкою підтверджується факт проживання заявниці у квартирі по теперішній час, та те, що заявниця і померлий вели спільне господарство.

Організацією поховання ОСОБА_3 займалась заявниця та всі витрати пов`язані з цим були оплачені нею, що підтверджується відповідними документами долученими до заяви.

На даний час заявниця ОСОБА_1 позбавлена законного права на спадок чоловіка, оскільки факт їх спільного проживання як чоловіка та дружини у вказаній вище квартирі встановлюються, виключно, в судовому порядку.

Допитані в судовому засіданні свідки ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 підтвердили факт постійного проживання однією сім`єю ОСОБА_1 із ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 в м. Черкасияк дружини та чоловіка.

Також допитані свідки зазначили, що вони вели спільне господарство, ОСОБА_10 працювала і утримувала сім`ю, ОСОБА_3 майже не працював, робили в квартирі косметичний ремонт, Ірина купувала в квартиру телевізор, холодильник, тумбочку.

Свідок ОСОБА_9 в с4удовому засіданні пояснив, що позивач його колишня дружина. Вони разом не проживають 1994 року. Ірина стала проживати з ОСОБА_3 приблизно з 1996 року. Знає що жили вони по АДРЕСА_3 у матері ОСОБА_3 , а потім по АДРЕСА_4 . Він заходив до них у квартиру.

Свідок ОСОБА_8 в судовому засіданні пояснила, що вона є сусідкою позивачки. Знає, що позивач з ОСОБА_11 жили разом більше 15 років як чоловік і дружина. Вона часто заходила до них в квартиру, запрошували її на свята. Бачила, що робили косметичний ремонт, купляли меблі, холодильник. Жили як одна сім`я. ОСОБА_10 працювала, ОСОБА_12 майже не працював.

За приписами ст. ст. 76 - 81 ЦПК доказами є будь-які фактичні дані на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін; докази повинні бути належними, тобто містити інформацію щодо предмету доказування; обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть.

З наданих до суду позивачем квитанцій про списання коштів з компенсаційного рахунку погашення заборгованості за спожиту теплову енергію вбачається, що з рахунку позивачки ОСОБА_1 , адреса зазначена АДРЕСА_2 , 10.11.2005 року списано для погашення заборгованості за спожиту теплову енергію 830 грн 58 коп та за користування житлом 197,99 грн. Даний факт також підтверджено копією ощадної книжки.

Суд вважає, що надані до суду квитанції та копія ощадної книжки доводять факт спільного проживання, ведення спільного господарства, наявність спільних витрат між позивачкою та ОСОБА_13 .

Відповідно роз`яснень Пленуму Верховного Суду України, викладених у п. 1 Постанови від 31 березня 1995 року № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», у судовому порядку можуть бути встановлені факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку про задоволення вимог позивача, оскільки нею надано належні і допустимі докази того, що ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та померлий ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 проживали однією сім`єю як чоловік та дружина без реєстрації шлюбу, були пов`язані спільним побутом, мали взаємні права та обов`язки з часу придбання квартири за адресою: АДРЕСА_2 , а саме з 29.12. 2001 року по момент смерті ОСОБА_3 , а саме по ІНФОРМАЦІЯ_3 вересня 2018 ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Відповідно до ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 цього кодексу не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв спадщину.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причични, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

Позивач зазначає, що строк для прийняття спадщини нею пропущено з поважних причин, оскільки вона ще в грудні 2018 року вона зверталася до суду із заявою про встановлення факту проживання однією сім`єю, яка розглядалась Придніпровськким районним судом м. Черкаси і лише 22.10.2019 року винесено ухвалу про залишення її заяви без розгляду, оскільки заінтересована особа Черкаська міська рада вказала на наявнвсть спору про право, який має вирішуватись в позовному провадженні.

Дана обставина підтверджується наданою до суду копією вказаної ухвали суду від 22.10.2019 року.

Звернувшись до нотаріуса Другої черкаської державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом, на квартиру, що залишилась після смерті її чоловіка ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , отримала відмову оскільки не підтверджений факт прийняття спадщини та відсутній родинний зв`язок.

Відповідно до ст. 1264 ЦК України, у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини.

Для прийняття спадщини встановлюється шестимісячний строк з часу відкриття спадщини, а вразі пропуску строку за позовом спадкоємця суд може визначити йому додатковий строк , якщо строк пропущений з поважних причин, згідно з вимогами ст. 1270, 1272 ЦК України.

Таким чином, відповідно до вказаної статті, позивач являється спадкоємцем четвертої черги після смерті ОСОБА_3 .

Суд вважає, що причини пропуску звернення до нотаріуса із заявою на прийняття спадщини є поважними, що є підставою для продовження строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Таким чином, суд вислухавши сторонни, свідків, дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно наявні у справі докази, оцінив їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з`ясувавши усі обставини справи, на які сторони посилалися як на підставу своїх вимог і заперечень, суд приходить до висновку що позивачем доведено в судовому засіданні обставини, на які вона посилається як на підставу своїх позовних вимог а тому позов підлягає до задоволення.

Керуючись ст.ст. 79-81, 83, 89, 263-265, 267, 293 ЦПК України, ст.ст. 1264, 1270, 1272 ЦК України, ст. 3 СК України суд,

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити.

Встановити факт що ОСОБА_10 постійно проживала однією сім`єю не менше п`яти років до часу відкриття спадщини із ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 в м. Черкаси.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк два місяці з дня проголошення рішення для подачі заяви на прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті чоловіка ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Черкаського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом 30 днів (ст.ст.354, 355 ЦПК України). Якщо в судовому засіданні проголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Головуючий :

Повний текст рішення виготовлено 24.01.2020