ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/1607/20 Справа № 185/8725/19 Суддя у 1-й інстанції - Зінченко А. С. Суддя у 2-й інстанції - Куценко Т. Р.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 січня 2020 року Колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Дніпровського апеляційного суду в складі:

головуючого - Куценко Т.Р.,

суддів: Демченко Е.Л., Макарова М.О.,

за участю секретаря - Синенка Є.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро цивільну справу

за апеляційною скаргою

ОСОБА_1 ,

на ухвалу Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 23 вересня 2019 року про повернення заяви ОСОБА_1 про скасування арешту майна, -

ВСТАНОВИЛА:

У вересні 2019 року ОСОБА_2 представник ОСОБА_1 звернулася до суду з заявою в якій просить скасувати арешт квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , накладений на підставі ухвали б/н від 16 травня 2008 року Куйбишевського районного суду м. Донецька, виключити з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна запис від 16 травня 2008 року за № 7201251 про арешт квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , в порядку ст. 158 ЦПК України. .

Ухвалою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 23 вересня 2019 року вищезазначену заяву повернуто ОСОБА_1 з підстав не додерження заявником вимог ст.151 ЦПК України про подані заяви.

Позивач ОСОБА_1 не погодившись з вказаною ухвалою суду, в особі свого представника ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, ставить питання про скасування ухвали суду та направлення справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Перевіривши законність та обґрунтованість ухвали в межах доводів апеляційної скарги та заявлених вимог, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційну скаргу необхідно відхилити, а ухвалу суду залишити без змін, з огляду на наступне.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про скасування арешту майна в порядку ст.158 ЦПК України, тобто в порядку скасування заходів забезпечення позову.

Відповідно до норм процесуального закону заходу забезпечення позову скасовуються в межах цивільної справи, в якій вони були застосовані відповідно до ухвали суду, тобто заява про скасування заходів забезпечення позову, шляхом накладення арешту на майно, в порядку ст.158 ЦПК України подається до суду в межах справи, в якій було постановлена ухвала про накладення арешту на майно.

Відповідно до ст.1 Закону України "Про здійснення правосуддя та кримінального провадження у зв`язку з проведенням антитерористичної операції" та розпорядження ВССУ від 02 вересня 2014 року №27/0/38-14 "Про визначення територіальної підсудності справ" визначено, що Павлоградському міськрайонному суду Дніпропетровської області підсудні справи, які були підсудні, зокрема, Куйбишевському районному суду м.Донецька.

Згідно ч.3 ст.1 Закону України "Про здійснення правосуддя та кримінального провадження у зв`язку з проведенням антитерористичної операції" справи, розгляд яких не закінчено і які перебувають у провадженні місцевих, апеляційних судів, розташованих в районі проведення антитерористичної операції, в разі неможливості здійснювати правосуддя передаються судам відповідно до встановленої згідно з цим Законом підсудності протягом десяти робочих днів з дня прийняття розпорядження Головою Верховного Суду.

Відповідно до відповіді голови Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області Самоткан Н.Г. на запит ОСОБА_2 , встановлено, що матеріали справи у відношенні ОСОБА_1 з Куйбишевського районному суду м.Донецька на адресу Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області не надходили та не передавались. Крім того, згідно перевірки Єдиного державного реєстру судових рішень ухвала б/н від 16 травня 2008 року Куйбишевського районного суду м.Донецька в базі зазначеного реєстру відсутня.

Таким чином на час подання заяви про скасування заходів забезпечення позову цивільна справа в межах, якої було накладено арешт на майно відсутня у Павлоградському міськрайонному суді Дніпропетровської області, що унеможливлює прийняття даної заяви.

Звертаючись з даною заявою ОСОБА_1 не зазначив чи вирішувалось питання щодо відновлення втраченого судового провадження в порнядку ЦПК України.

Враховуючи, що розгляд заяви про скасування заходів забезпечення позову в порядку ст.158 ЦПК України необхідно вирішувати в межах цивільної справи, в якій було застосовано такі заходи забезпечення позову колегія суддів приходить до висновку, що в такому випадку без вирішення питання щодо відновлення судового провадження суд позбавлений можливості вирішити питання про скасування заходів забезпечення позову. Приймаючи до уваги викладене колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що заява ОСОБА_1 про скасування арешту майна підлягає поверненню.

Разом з цим, колегія суддів також погоджується з висновком районного суду, що питання про скасування арешту з майна також може вирішуватись в позовному проваджені шляхом подання позову про зняття з майна арешту.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції прийшов до правильного та обґрунтованого висновку про повернення заяви про скасування арешту майна. Таким чином, підстав для скасування ухвали суду не встановлено.

Згідно з ч.1 ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Колегія суддів вважає, що оскаржувана ухвала судом першої інстанції постановлена з додержанням вимог закону, а тому підстав для її скасування чи зміни не вбачає.

керуючись ст.ст. 367, 374, 375, 381-383 ЦПК України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Ухвалу Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 23 вересня 2019 року - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття. Постанова суду може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її проголошення.

Головуючий: Т.Р. Куценко

Судді: Е.Л. Демченко

М.О. Макаров