Ухвала

16 грудня 2020 року

м. Київ

справа № 385/878/19

провадження № 61-12215 св 20

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Луспеника Д. Д. (суддя-доповідач), Гулька Б. І.,

Коломієць Г. В.,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про зміну черговості одержання права на спадкування за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Кропивницького апеляційного суду у складі колегії суддів: Черненка В. В., Єгорової С. М., Мурашка С. І. від 28 травня 2020 року,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Ульяновського районного суду Кіровоградської області у складі судді Терновенко А. В. від 27 січня 2020 року позов ОСОБА_4 задоволено. Змінено черговість одержання права на спадкування ОСОБА_1 після смерті спадкодавця ОСОБА_5 , померлого

ІНФОРМАЦІЯ_1 , з четвертої черги спадкування за законом на першу чергу спадкування за законом. Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.

Постановою Кропивницького апеляційного суду від 28 травня 2020 рокуапеляційну скаргу представника ОСОБА_3 - адвоката

Волошина М. Г. задоволено. Рішення Ульяновського районного суду Кіровоградської області від 27 січня 2020 року скасовано. Ухвалено нове рішення, яким у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено. Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.

У серпні 2020 року ОСОБА_1 звернулася до Верховного Суду із касаційною скаргою на оскаржувані судові рішення, в якій з урахуванням уточненої касаційної скарги поданої у вересні 2020 року, посилаючись на неправильне застосування судом апеляційної інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати постанову Кропивницького апеляційного суду від 28 травня 2020 року

й залишити в силі рішення Ульяновського районного суду Кіровоградської області від 27 січня 2020 року.

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження

в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Підстави касаційного оскарження судових рішень визначені у частині другій статті 389 ЦПК України. Зокрема, підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті,

є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Підставою касаційного оскарження постанови Кропивницького апеляційного суду від 28 травня 2020 року ОСОБА_1 посилається на неправильне застосування судом апеляційної інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права, зокрема:

- суд апеляційної інстанції застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного

у постанові Верховного Суду від 17 жовтня 2018 року у справі

№ 200/21452/15-ц (пункт 1 частини другої статті 389 ЦПК України);

- суд апеляційної інстанції належним чином не дослідили зібрані у справі докази, що унеможливило встановлення фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи (пункт 4 частини другої статті 389 ЦПК України).

Заслухавши доповідь судді-доповідача, Верховний Суд у складі колегії

суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду вважає,

що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки матеріалів справи.

Крім того, у листопаді 2020 року до Верховного Суду надійшло клопотання представника ОСОБА_3 - адвоката Волошина М. Г., про участь

у судовому засіданні в режимі відеоконференції, оскільки на даний час в країні введено карантинні обмеження.

Колегія суддів вивчивши клопотання представника ОСОБА_3 - адвоката Волошина М. Г., дійшла висновку про те, що у задоволенні клопотання слід відмовити з таких підстав.

Європейський суд з прав людини вказав, що процедура допуску скарг до розгляду та провадження виключно з питань права, на відміну від того, що стосується питань фактів, може відповідати вимогам статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, навіть якщо скаржнику не була надана можливість бути особисто заслуханим апеляційним чи касаційним судом, за умови, якщо відкрите судове засідання проводилось

у суді першої інстанції і якщо суди вищої інстанції не мали встановлювати факти справи, а тільки тлумачили відповідні юридичні норми (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Zhuk v. Ukraine» від 21 жовтня 2010 року).

За змістом частини першої статті 212 ЦПК України учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження

у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою.

Згідно з частиною першою статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Згідно з частиною першою статті 7 ЦПК України розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Такий випадок передбачено у частині тринадцятій статті 7 ЦПК України, згідно з якою розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом

не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Ураховуючи, що згідно з частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто

не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце

розгляду своєї справи, колегія суддів інформує учасників справи про те,

що зазначена інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України.

Оскільки колегією суддів не приймалось рішення про виклик учасників справи для надання пояснень у справі, справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні), а копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України.

Таким чином, підстав для задоволення клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції немає.

Відповідно до частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, з урахуванням категорії і складності справи, справу розглянути колегією у складі п`яти суддів.

Керуючись частиною першою, тринадцятою статті 7, частиною першою

статті 8, частиною одинадцятою статті 34, частиною першою статті 401, частиною першою статті 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання представника ОСОБА_3 - адвоката Волошина Михайла Гнатовича, про розгляд справи в судовому засіданні в режимі відеоконференції відмовити.

Справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про зміну черговості одержання права на спадкування за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Кропивницького апеляційного суду від 28 травня 2020 року призначити до розгляду в складі колегії з п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами.

Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному веб-порталі судової влади України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: Д. Д. Луспеник

Б. І. Гулько

Г. В. Коломієць