Ухвала

27 січня 2020року

м. Київ

справа № 645/2214/19

провадження № 61-19163св19

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду:

Литвиненко І. В. (суддя-доповідач), Висоцької В. С., Фаловської І. М.,

провівши у порядку письмового провадження попередній розгляд справи за позовом Заступника керівника Харківської місцевої прокуратури № 3, що діє в інтересах держави в особі Харківської міської ради, до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання недійсним договору купівлі-продажу, скасування державної реєстрації права власності за касаційною скаргою Прокурора Харківської області на ухвалу Фрунзенського районного суду міста Харкова від 21 червня 2019 року та постанову Харківського апеляційного суду від 24 вересня 2019 року,

ВСТАНОВИВ:

У квітні 2018 року Заступник керівника Харківської місцевої прокуратури № 3, що діє в інтересах держави в особі Харківської міської ради, звернувся до суду з вищевказаним позовом.

Ухвалою Фрунзенського районного суду міста Харкова від 21 червня 2019 року клопотання представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Мельніка Р. В. про залишення позовних вимог без розгляду задоволено.

Позовні вимоги Заступника керівника Харківської місцевої прокуратури № 3, що діє в інтересах держави в особі Харківської міської ради, до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання недійсним договору купівлі-продажу, скасування державної реєстрації права власності залишено без розгляду з підстав, передбачених пунктом 2 частини першої статті 257 ЦПК України.

Постановою Харківського апеляційного суду від 24 вересня 2019 року апеляційну скаргу Заступника прокурора Харківської області залишено без задоволення, а ухвалу Фрунзенського районного суду міста Харкова від 21 червня 2019 року залишено без змін.

У жовтні 2019 року Прокурор Харківської області подав касаційну скаргу на ухвалу Фрунзенського районного суду міста Харкова від 21 червня 2019 року та постанову Харківського апеляційного суду від 24 вересня 2019 року, в якій, посилаючись на порушення судами норм процесуального права, просив скасувати оскаржувані судові рішення і передати справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Статтею 388 ЦПК України визначено, що судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.

Ухвалою Верховного Суду у складі судді Касаційного цивільного суду від 28 листопада 2019 року відкрито провадження у цій справі та витребувано її матеріали із Фрунзенського районного суду міста Харкова.

16 грудня 2019 року справа № 645/2214/19 надійшла до Верховного Суду.

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Згідно з частиною п`ятою статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції призначає справу до судового розгляду за відсутності підстав, встановлених частинами третьою, четвертою цієї статті. Справа призначається до судового розгляду, якщо хоча б один суддя із складу суду дійшов такого висновку. Про призначення справи до судового розгляду постановляється ухвала, яка підписується всім складом суду.

Виходячи з викладеного, зважаючи на те, що під час проведення попереднього розгляду справи не встановлено обставин, передбачених частинами третьою, четвертою статті 401 ЦПК України, справу слід призначити до судового розгляду.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Враховуючи категорію і складність справи, з огляду на положення частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, справа підлягає розгляду колегією у складі п`яти суддів.

Разом з тим, Прокурор Харківської області просив у касаційній скарзі проводити її розгляд за участю представника Генеральної прокуратури України.

Відповідно до частини тринадцятої статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи.

Тлумачення вказаних норм свідчить, що виклик учасників справи для надання пояснень у справі вирішується Верховним Судом з урахуванням встановленої необхідності таких пояснень. Оскільки Верховним Судом не приймалось рішення про виклик осіб, які беруть участь у справі, для надання пояснень, і така необхідність відсутня, то підстав для виклику представників сторін немає. Тому у задоволенні клопотання слід відмовити.

Керуючись статтями 34, 401 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання Прокурора Харківської області про розгляд справи за участю представника Генеральної прокуратури України відмовити.

Справу за позовом Заступника керівника Харківської місцевої прокуратури № 3, що діє в інтересах держави в особі Харківської міської ради, до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання недійсним договору купівлі-продажу, скасування державної реєстрації права власності за касаційною скаргою Прокурора Харківської області на ухвалу Фрунзенського районного суду міста Харкова від 21 червня 2019 року та постанову Харківського апеляційного суду від 24 вересня 2019 року призначити до судового розгляду Верховного Суду у складі колегії суддівТретьої судової палати Касаційного цивільного суду в кількості п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:І. В. Литвиненко

В. С. Висоцька

І. М. Фаловська