14.01.2020 Справа 337/2183/19
Провадження № 2/337/46/2020
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 січня 2020 року Хортицький районний суд м.Запоріжжя

у складі: головуючого судді Гнатик Г.Є.

за участю секретаря Побережної О.В.

адвокатів Стадніченка С.В., Нікітіної Т.Г.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Запоріжжі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах малолітньої ОСОБА_2 до ОСОБА_2 , третя особа Орган опіки та піклування районної адміністрації Запорізької міської ради по Хортицькому району про усунення перешкод у користуванні квартирою шляхом вселення,

в с т а н о в и в :

Позивачка звернулася до суду із вказаним позовом, у якому зазначила, що вона перебуває у зареєстрованому шлюбі з відповідачем ОСОБА_2 з 07.04.2018 року. Від шлюбу мають малолітню доньку ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Вона зареєстрована у квартирі АДРЕСА_1 , яка належить відповідачу.

В день виписки її з дитиною з пологового будинку, відповідач і його родичі вчинили сварку та не пустили її батьків, відвідати її та дитину, у результаті сварки вона була змушена покинути квартиру. З її речей, які залишилися у квартирі, були вилучені ключі від квартири. Вона неодноразово зверталася до відповідача з приводу отримання ключів від квартири, де залишилися її речі та речі дитини, але доступу у квартиру не має до теперішнього часу.

Оскільки вона, як член сім`ї власника житла має право користуватися вказано. Квартирою, просила усунути їй перешкоди в користуванні квартирою шляхом вселення у квартиру її та малолітньої дочки.

Ухвалою від 12.06.2019 року по справі було відкрито провадження та визначено про розгляд справи у загальному порядку, призначено підготовче провадження.

Ухвалою суду від 02.09.2019 року підготовче провадження по справі закінчено та справу призначено до судового розгляду.

Ухвалою суду від 21.10.2019 року по справі у якості третьої особи залучено Орган опіки та піклування районної адміністрації Запорізької міської ради по Хортицькому району.

Відповідач ОСОБА_2 у призначені судові засідання не з`являвся, про день, час та місце судових засідань повідомлявся у встановленому ЦПК України порядку, шляхом направлення судових повісток за адресою місця реєстрації: АДРЕСА_1 ( а.с. 20,26, 34, 35, 45, 46) та шляхом розміщення оголошення на офіційному сайті судової влади ( а.с. 32, 43).

Вперше, відповідач ОСОБА_2 з`явився у судове засідання 18.11.2019 року, яке за його клопотанням було відкладено через необхідність отримання відповідачем правничої допомоги.

У наступні судові засідання відповідач не з`являвся і 13.01.2020 року подав через канцелярію суду письмову заяву про розгляд справи без його участі, у якій зазначив, що у задоволенні позову заперечує у повному обсязі.

16.12.2019 року через канцелярію суду відповідач ОСОБА_2 подав відзив на позовну заяву, у якому просив залишити без задоволення позов ОСОБА_1 , яка дійсно з серпня 2018 року зареєстрована у квартирі АДРЕСА_1 .

Через розбіжність поглядів у віросповіданні, у сім`ї почалися сварки. В день виписки ОСОБА_1 з дитиною з пологового будинку, між родичами позивачки і його родичами виникла сварка, у результаті якої позивачка забрала дитину і пішла з квартири та проживає у квартирі своєї матері, потім приходила до квартири забрала свої речі та речі дитини. Оскільки позивачка з власної ініціативи виїхала з квартири, просив у задоволенні позову відмовити.

У судовому засіданні позивачка ОСОБА_1 позовні вимоги підтримала. Суду пояснила, що в день виписки її та дитини з пологового будинку, між родичами ОСОБА_2 та її родичами виникла сварка, у результаті якої вона була змушена покинути квартиру разом з дитиною. Пізніше на її прохання, відповідач віддав її речі, але вилучив її ключі та у квартиру не пускає. Потім ОСОБА_2 зник на два місяці, на телефонні дзвінки не відповідав, ключів від квартири їй не дає, через що вона не має змоги потрапити у квартиру. Просила захистити її право та право малолітньої дитини на проживання у квартирі.

Представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Стадніченко С.В. у судовому засіданні позов підтримав та просив його задовольнити, оскільки відповідач чинить позивачу перепони у користуванні квартирою, де вона зареєстрована, що підтверджується копією протоколу прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення. Відповідачем не надано жодного доказу, що позивачка добровільно не проживає у квартирі.

Представник відповідача ОСОБА_2 - адвокат Нікітіна Т.Г. у судовому засіданні заперечувала проти задоволення позовних вимог. Суду пояснила, що позивачка ОСОБА_1 добровільно, без будь-якого примусу покинула квартиру в день її виписки з дитиною з пологового будинку. В той день між родичами позивача та відповідача виникла сварка, після якої позивачка пішла з квартири та забрала дитину. Доказів того, що позивачка добровільно пішла з квартири, не має. Наступного дня, за пропозицією відповідача забрала з квартири свої речі та речі дитини, але як потрапила у квартиру, представнику відповідача невідомо. Через два місяці, знову прийшла та забрала речі, але як потрапила до квартири, їй невідомо. Потім позивачка сказала, що у неї вилучили ключі. Проживає позивачка у квартирі своєї матері, яка знаходиться у цьому ж будинку та під`їзді, на два поверхи вище. Про те, коли відповідач дізнався, що у ОСОБА_1 відсутні ключі від квартири, їй невідомо, жодних дій з цього приводу відповідач не робив. Щоб житло не пустувало, відповідач у листопаді 2019 року здав житло на 4 місяці, до 01.03.2020 року стороннім особам. Після того, як позивачка ОСОБА_1 пішла з квартири, ОСОБА_2 з нею не спілкувався взагалі та до неї з цього приводу не звертався. Оскільки ОСОБА_1 добровільно покинула житло, просила у задоволенні її позову відмовити.

Представник третьої особи Органу опіки та піклування Запорізької міської ради у судове засідання не з`явився, надавши суду письмову заяву про розгляд справи у відсутності представника третьої особи, просив ухвалити рішення по справі з урахуванням прав малолітньої дитини ( а.с. 62).

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення позивача, представників позивача та відповідача, суд вважає позовні вимоги ОСОБА_1 такими, що підлягають задоволенню у зв`язку з наступним.

Судом встановлено, що позивачка ОСОБА_1 та відповідач ОСОБА_2 з 07.04.2018 року перебувають в зареєстрованому шлюбі ( а.с.6).

Від даного шлюбу мають неповнолітню дитину - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ( а.с.7).

Відповідачу на праві приватної власності належить квартира АДРЕСА_1 , в якій зареєстровані: позивачка ОСОБА_1 з 11.09.2018 року ( а.с.9), малолітня ОСОБА_2 - з 18.03.2019 року та відповідач ОСОБА_2 з 12.07.2005 року ( а.с. 12).

Як зазначає позивач у позові та пояснила в судових засіданнях, з лютого 2019 року вільно потрапити до квартири АДРЕСА_1 , де зареєстрована, вона не має можливості у зв`язку з тим, що відповідач вилучив у неї ключі від квартири, з нею не спілкується, на телефонні дзвінки не відповідає. Їй вдалося потрапити в присутності відповідача до квартири, звідки вона забрала свої речі та речі малолітньої дитини.

Крім того, факт потрапляння позивачки ОСОБА_1 до квартири 18.08.2019 року підтверджено протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення, з якого вбачається, що ОСОБА_1 звернулася до Хортицького ВП з приводу неправомірних дій чоловіка ОСОБА_2 , який ІНФОРМАЦІЯ_2 , перебуваючи у квазаній квартирі спровокував з нею сварку, в ході якої виражався на її адресу нецензурною лайкою та виштовхував її з квартири ( а.с. 38).

Право на звернення до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів закріплено безпосередньо у Конституції України (ст. 55), Цивільному кодексі України (ст. 16), Цивільному процесуальному кодексу України (ст. 4).

Згідно зі ст. 13 ЦПК України, суд розглядає цивільну справу в межах заявлених вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. (ст. 76 ЦПК України)

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. (ч. ст. 81 ЦПК України).

Спірні правовідносини регулюються нормами ЖК УРСР.

Відповідно до ст. 150 ЖК УРСР, громадяни, які мають у приватній власності будинок (частину будинку), квартиру, користуються ним (нею) для особистого проживання і проживання членів їх сімей і мають право розпоряджатися цією власністю на свій розсуд: продавати, дарувати, заповідати, здавати в оренду, обмінювати, закладати, укладати інші не заборонені законом угоди.

Згідно із ч. 1, 4 ст. 156 ЖК УРСР, члени сім`ї власника жилого будинку (квартири), які проживають разом з ним у будинку (квартирі), що йому належить, користуються жилим приміщенням нарівні з власником будинку (квартири), якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням.

До членів сім`ї власника будинку (квартири) належать особи, зазначені в частині другій статті 64 цього Кодексу. Припинення сімейних відносин з власником будинку (квартири) не позбавляє їх права користування займаним приміщенням. Аналогічну норму містить ст. 405 ЦК України.

Частиною 2 статті 64 ЖК УРСР передбачено, що до членів сім`ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Членами сім`ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство. Якщо особи, зазначені в частині другій цієї статті, перестали бути членами сім`ї наймача, але продовжують проживати в займаному жилому приміщенні, вони мають такі ж права і обов`язки, як наймач і члени його сім`ї.

За змістом зазначених норм матеріального права правом користування житлом, яке знаходиться у власності особи, мають члени сім`ї власника нарівні з власником будинку, якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням, а також інші особи, якщо вони постійно проживають разом з ним і ведуть з ним спільне господарство.

В судовому засіданні було встановлено, що позивач є членом сім`ї власника спірної квартири, оскільки перебуває з ним у зареєстрованому шлюбі, проживала разом з ним в спірній квартирі, вела з ним спільне господарство, однак не може користуватися квартирою нарівні із власником, оскільки не може потрапити до квартири у зв`язку з тим, що відповідач не надає їй ключі від квартири та перешкоджає її вселенню.

Позивач не втратила свого інтересу до квартири, іншого житла не має, крім того у спірній квартирі зареєстрована такоє її малолітня дочка ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яку вона з пологового будинку принесла саме у цю квартиру.

Доводи у судовому засіданні представник а відповідача ОСОБА_2 про те, що позивачка ОСОБА_1 за власної ініціативи покинула квартиру АДРЕСА_1 , спростовуються поясненнями у судових засіданнях як позивачки ОСОБА_1 так і представника позивача ОСОБА_2 - адвокатом Нікітіною Т.Г. про те, що позивачка покинула вказану квартиру у результаті сварки родичів відповідача з її родичами.

Крім того, неможливість вселення у спірну квартиру позивачки разом з малолітньою донькою підтвердили у судовому засіданні як позивачка так і представник відповідача, пояснивши, що подружжя Злобіних між собою не спілкуються взагалі. Крім того, у судовому засіданні представник відповідача пояснила, що відповідач ОСОБА_2 у квартирі не проживає, а проживає у квартирі бабусі та дідуся.

Посилання у судовому засіданні представника відповідача ОСОБА_2 - адвоката Нікітіної Т.Г. на ту обставину, що відповідачка не довела суду, що відповідач ОСОБА_2 чинить їй перепони у користуванні житлом, спростовуються протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення, з якого вбачається, що ОСОБА_1 звернулася до Хортицького ВП з приводу неправомірних дій чоловіка ОСОБА_2 , який ІНФОРМАЦІЯ_2 , перебуваючи у вказаній квартирі спровокував з нею сварку, в ході якої виражався на її адресу нецензурною лайкою та виштовхував її з квартири ( а.с. 38).

Також факт того, що відповідач ОСОБА_2 чинить перепони позивачці ОСОБА_1 у проживанні з малолітньою дитиною у спірній квартирі, підтверджується копією договору оренди квартири від 11.11.2019 року, яку відповідач здав в оренду стороннім особам, строком до 01.03.220 року ( а.с.980102), зразу ж після отримання ним судової повістки з викликом до суду на 18.11.2019 року, яка отримана відповідачем 06.11.2019 року ( а.с.59).

Вказані вище, встановлені судом обставини, свідчать про небажання відповідача надати доступ до квартири дружині разом з малолітньою дитиною, а тому суд вважає позовні вимоги позивача такими, що підлягають повному задоволенню.

Згідно до ч. 1 ст. 141 та п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволення позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача.

Отже, з відповідача підлягають стягненню понесені позивачкою судові витрати у вигляді сплаченої суми судового збору у розмірі 768 грн. 40 коп.

Керуючись ст. 405 ЦК України, ст. 258, 259, 263, 264, 265, 268 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позов задовольнити.

Усунути перешкоди ОСОБА_1 та малолітній ОСОБА_2 у користуванні житловим приміщенням за адресою: АДРЕСА_1 шляхом вселення ОСОБА_1 та малолітньої ОСОБА_2 у квартиру АДРЕСА_1 .

Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_1 ( ІПН НОМЕР_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 ) сплачену суму судового збору у розмірі 768 грн. 40 коп.

Повний текст рішення виготовлено судом 24.01.2020 року.

Рішення може бути оскаржене до Запорізького апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня виготовлення повного тексту рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: Г.Є.Гнатик