Ухвала

Іменем України

17 січня2020 року

м. Київ

справа № 552/3145/19

провадження № 61-133ск20

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Кузнєцова В. О. (суддя-доповідач), Ігнатенка В. М., Тітова М. Ю. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 , подану представником ОСОБА_2 , на рішення Київського районного суду м. Полтави від 29 серпня 2019 року та постанову Полтавського апеляційного суду від 26 листопада 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до територіальної громади в особі Полтавської міської ради, ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

У червні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до територіальної громади в особі Полтавської міської ради, ОСОБА_3 , у якому просив визнати причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними та визначити йому додатковий строк у два місяці з часу набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини за законом, що відкрилася ІНФОРМАЦІЯ_1 після смерті ОСОБА_4 .

В обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1 вказував, що він є онуком померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 та спадкоємцем першої черги за законом на Ѕ частину квартири АДРЕСА_1 , оскільки його батько - син померлого, ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . Інші спадкоємці відсутні, баба позивача - ОСОБА_3 на час смерті ОСОБА_4 не перебувала з ним узареєстрованому шлюбі.

У видачі свідоцтва про право на спадщину за законом приватним нотаріусом Полтавського міського нотаріального округу Пусан Т. В. відмовлено у зв`язку із пропуском строку для прийняття спадщини.

Пропуск строку на звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини ОСОБА_1 пояснював тим, що він хворів внаслідок перенесеної у 2009 році закритої черепно-мозкової травми, а з 26 листопада 2018 року по 04 грудня 2018 року перебував на стаціонарному лікуванні вдома з приводу стійких віддалених наслідків перенесеної травми зі струсом головного мозку з виходом у післятравматичну енцефалопатію. З 20 січня 2019 року по 08 лютого 2019 року він також знаходився на стаціонарному лікуванні. У зв`язку з викладеним вважав, що пропустив зазначений строк з поважних причин.

Рішенням Київського районного суду м. Полтави від 29 серпня 2019 року у задоволенні позову відмовлено.

Постановою Полтавського апеляційного суду від 26 листопада 2019 року рішення суду першої інстанції залишено без змін.

Суд першої інстанції, з висновком якого погодився апеляційний суд, виходив з того, що ОСОБА_1 не надано належних та допустимих доказів, які б свідчили про наявність об`єктивних, непереборних, істотних труднощів для подання заяви у межах передбаченого законодавством шестимісячного строку для прийняття спадщини.

У грудні 2019 року ОСОБА_1 через свого представника ОСОБА_2 звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою, у якій просить скасувати рішення судів першої та апеляційної інстанцій, обґрунтовуючи свою вимогу неправильним застосуванням судами норм матеріального права і порушенням норм процесуального права, та направити справу на новий розгляд.

Касаційна скарга мотивована тим, що суди попередніх інстанцій не в повному обсязі надали оцінку кожному доводу і арґументу, які наводив ОСОБА_1 на підтвердження підстав для задоволення позову. ОСОБА_1 вважає, що зазначені ним причини пропуску строку для прийняття спадщини є поважними і такими, що узгоджуються із вимогами статті 1272 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), оскільки позовні вимоги містять посилання на загальний стан його здоров`я у зв'язку із наявним захворюванням в сукупності. Висновки судів попередніх інстанцій є довільним трактуванням стану здоров`я і захворювання позивача, а тому є необґрунтованими.

Перевіривши доводи касаційної скарги, Верховний Суд дійшов наступного висновку.

Судами попередніх інстанцій встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 . Після його смерті відкрилася спадщина, яка складається з Ѕ частини квартири АДРЕСА_1 , яка належала останньому на праві приватної спільної часткової власності згідно свідоцтва про право власності від 12 червня 2012 рокусерії НОМЕР_2.

Згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого повторно 13 вересня 2011 року Центральним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Полтавського міського управління юстиції Полтавської області, ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_5 , який був батьком позивача ОСОБА_1 та сином померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 .

Відповідно до частини першої статті 1266 ЦК України внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини.

За змістом статті 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають дітиспадкодавця, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

22 травня 2019 року ОСОБА_1 звернувся до приватного нотаріуса Полтавського міського нотаріального округу Пусан Т. В. із заявою про прийняття спадщини та видачу свідоцтва про право на спадщину.

Постановою приватного нотаріуса Пусан Т. В. про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 22 травня 2019 року відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно спадкодавця ОСОБА_4 у зв'язку з пропуском строку для прийняття спадщини.

За загальними правилами спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошена померлою (частини перша, друга статті 1220, стаття 1223 ЦК України).

Право на спадкування здійснюється спадкоємцями шляхом прийняття спадщини або її неприйняття. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1268, частина перша статті 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Отже, для одержання права на спадщину спадкоємець має заявити про її прийняття, якщо протягом встановленого законом шестимісячного строку він таких дій не вчиняє, вважається, що він не прийняв спадщину (частина перша статті 1272 ЦК України).

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Таким чином, правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця булиоб`єктивні, непереборні, істотні перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Вказані обставини входять до предмета доказування по справі та підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (частина друга статті 77 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України)).

Обов`язок доказування та подання доказів покладається на сторони. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом, належними, допустимими та достовірними доказами. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (статті 12, 76-81 ЦПК України).

Встановивши, що довідка від 04 грудня 2018 року № 296 лікаря амбулаторії загальної практики сімейної медицини м. Глобине Комунального некомерційного підприємства «Центр первинної медико-санітарної допомоги у Глобинському районі» про перебування ОСОБА_1 на лікуванні на стаціонарі вдома з 26 листопада 2018 року по 04 грудня 2018 року та виписка з медичної карти стаціонарного хворого про перебування позивача на стаціонарному лікуванні у неврологічному відділенні Глобинської центральної районної лікарні з 29 січня 2019 року по 08 лютого 2019 року, на які він посилався, не свідчать про існування об`єктивних та непереборних перешкод для вчинення ним дій щодо прийняття спадщини після смерті діда впродовж встановленого законодавством шестимісячного строку, суди першої та апеляційної інстанцій дійшли висновку про відсутність підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

З урахуванням зазначеного, оскільки ОСОБА_1 не доведено поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , суди першої та апеляційної інстанцій обґрунтовано відмовили у задоволенні позову.

За правилами частини другої ЦПК Українипідставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Згідно з положеннями пункту 5 частини другої статті 394 ЦПК Українисуд у порядку, передбаченому частинами четвертою, п`ятою цієї статті, відмовляє у відкритті касаційного провадження, якщо касаційна скарга є необґрунтованою.

З огляду на викладене, у відкритті касаційного провадження слід відмовити, оскільки касаційна скарга є необґрунтованою, а правильне застосовування судами першої та апеляційної інстанцій норм права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування чи тлумачення.

Доводи касаційної скарги висновків судів першої та апеляційної інстанцій не спростовують, на законність та обґрунтованість судових рішень не впливають, а зводяться до незгоди заявника з їх змістом та переоцінки доказів, що згідно з положеннями статті 400 ЦПК України не належить до повноважень суду касаційної інстанції.

Керуючись пунктом 5 частини другої статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , поданою представником ОСОБА_2 ,на рішення Київського районного суду м. Полтави від 29 серпня 2019 року та постанову Полтавського апеляційного суду від 26 листопада 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до територіальної громади в особі Полтавської міської ради, ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Копію ухвали, касаційну скаргу та додані до неї матеріали направити особі, яка подала скаргу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді В. О. Кузнєцов

В. М. Ігнатенко

М. Ю. Тітов