КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ОДЕСИ
_____________________________________________________________________________________________________________________
Провадження № 2/947/270/20
УХВАЛА

22.01.2020 року

Київський районний суд м. Одеси в складі:

головуючого судді Петренка В.С.

за участю секретаря Ратовської А.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження в м. Одесі цивільну справу за позовом

Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк»

до ОСОБА_1

про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

06.09.2019року АТ КБ «ПриватБанк» звернулося до Київського районного суду м. Одеси з позовною заявою до ОСОБА_1 , в якій просить суд стягнути з ОСОБА_1 заборгованість за кредитним договором №б/н від 05.12.2010року у розмірі 30 105,44 грн., яка складається з: 11 753,31 грн. заборгованість за тілом кредиту, 7 607,63 грн. заборгованість за простроченим тілом кредиту; 8 229,52 грн. нарахована пеня за прострочене зобов`язання; 605,20 грн. нарахована пеня за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100 грн., 500,00 грн. штраф (фіксована частина) та 1 409,78 грн. штраф (процентна складова), а також судові витрати у розмірі 1921,00грн.

У наданій позовній заяві представник позивача просив суд розглянути справу у його відсутність, проти ухвалення заочного рішення не заперечував, позовні вимоги підтримав в повному обсязі.

Відповідно до автоматизованої системи документообігу цивільну справу було розподілено судді Київського районного суду м. Одеси Петренку В.С.

Ухвалою судді Київського районного суду м. Одеси Петренка В.С. від 21.11.2018року було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження по цивільній справі за позовною заявоюАкціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості. Призначено справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні на 24.10.2019 року.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 223 ЦПК України, суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, якщо визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення.

У судовому засіданні 24.10.2019 року, у зв`язку з тим, що представник відповідача заперечував проти позову, а також у зв`язку з тим, що у матеріалах справи відсутній розрахунок заборгованості за кредитним договором №б/н від 05.12.2010року, явку представника позивача для дачі пояснень було визнано обов`язковою. Судове засідання відкладено на 02.12.2019 року.

Також, листом від 24.10.2019 року Київський районний суд м. Одеси повідомив АТ КБ «ПриватБанк» про те, що в результаті огляду матеріалів справи суд встановив відсутність розрахунку заборгованості, у зв`язку з чим, явку представника АТ КБ «ПриватБанк» для дачі пояснень у судове засідання було визнано обов`язковою, а також повідомив, що судове засідання по зазначеній цивільній справі призначено на 02.12.2019 року.

Зазначений лист було отримано представником позивача 11.11.2019 року, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення, яке наявне у матеріалах справи (а.с. 51).

Однак, у судове засідання 02.12.2019 року представник позивача не з`явився, про час та місце судового засідання повідомлений належним чином, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с. 51), у зв`язку з чим, судом було повторно визнано явку представника позивача у судове засідання для дачі пояснень обов`язковою, попереджено представника позивача, що у разі неявки у судове засідання представника позивача без поважних причин, позовна заява буде залишена без розгляду, розгляд справи було відкладено на 22.01.2020 року.

Крім того, 02.12.2019 року Київський районний суд м. Одеси повторно надіслав на адресу АТ КБ «ПриватБанк» лист, в якому також повідомив, що судом було повторно визнано явку представника позивача для дачі пояснень по суті спору обов`язковою, повідмоив, що цивільну справу №947/21508/19 за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості призначено на 22 січня 2020 року, а також звернув увагу на те, що у разі неприбуття у судове засідання без поважних причин представника позивача, явку якого визнано судом обов`язковою, позовна заява буде залишена без розгляду, на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Зазначений лист було отримано представником позивача 11.12.2019 року, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення, яке наявне у матеріалах справи (а.с. 52).

Однак, у судове засідання 22.01.2020 року представник позивача знову не з`явились, про час та місце судового засідання повідомлений належним чином, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення, яке наявне у матеріалах справи (а.с.52), про поважність причин відсутності суд не повідомив, будь-яких клопотань щодо відкладення розгляду справи не надав, як і не надав розрахунку заборгованості за кредитним договором.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про залишення позову Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» без розгляду, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до абз.1 п.1 ч.1ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 223 ЦПК України, суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, якщо визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення.

Відповідно до ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, зокрема, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до ст. 275 ЦПК України суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Як вбачається, з матеріалів справи, провадження у справі було відкрито 20.09.2019року, тобто справа перебуває в провадженні суду вже чотири місяці, при цьому, представник позивача, явку якого було двічі визнано обов`язковою, жодного разу не був присутнім у судових засіданнях, про час та місце яких він повідомлений належним чином.

Неприбуття у судові засідання належним чином повідомленого представника позивача розцінюється судом як намір затягування розгляду справи та свідчить про втрату інтересу представника до справи.

При цьому суд зазначає, що необґрунтоване затягування розгляду справи суперечить вимогам ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, учасником якої є Україна, стосовно права кожного на розгляд його справи судом упродовж розумного строку.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі "Смірнова проти України").

Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини.

При цьому вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Згідно з нормами статті 17 Конвенції жодне з положень цієї Конвенції не може тлумачитись як таке, що надає будь-якій державі, групі чи особі право займатися будь-якою діяльністю або вчиняти будь-яку дію, спрямовану на скасування будь-яких прав і свобод, визнаних цією Конвенцією, або на їх обмеження в більшому обсязі, ніж це передбачено в Конвенції.

Ратифікуючи зазначену Конвенцію, Україна взяла на себе зобов`язання гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в Конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку.

У своєму рішенні у справі «Пономарьов проти України» суд вказав, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду вбачається, що питання про порушення статті 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції - принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом.

Крім того, суд зазначає про те, що зі змісту позовної заяви вбачається, що відповідач отримав кредит у розмірі 7 000,00 грн., однак, позивач просить стягнути заборгованість за тілом кредитом у розмірі 11 753,31 грн., тобто взагалі незрозуміло розмір заборгованості за тілом кредиту.

Також, позивач просить суд стягнути заборгованість за простроченим тілом кредитом, однак таке поняття як «прострочене тіло кредиту» законодавцем взагалі не визначено.

При цьому, жодного розрахунку заборгованості за кредитним договором або виписки з кредитного рахунку відповідача, з якої вбачається надходження та списання грошових коштів за сумами та датами, представником позивача до позовної заяви надано не було.

З урахуванням викладеного, судом було двічі визнано явку представника позивача для дачі пояснень та розрахунку заборгованості за кредитним договором у судові засідання обов`язковою, та повідомлено, що у разі неприбуття у судове засідання без поважних причин представника позивача, явку якого визнано судом обов`язковою, позовна заява буде залишена без розгляду.

Враховуючи вищевикладене, у зв`язку з тим, що представник позивача, явка якого двічі визнавалася судом обов`язковою, жодного разу у судові засідання про час та місце яких він повідомлений належним чином, не з`явися, доказів поважності причин неприбуття у судові засідання не надав, як і не надав розрахунку заборгованості за кредитним договором, а неявка представника позивача перешкоджає розгляду справи, суд дійшов висновку про залишення позову Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості без розгляду.

Керуючись п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Одеського апеляційного суду через Київський районний суд м. Одеси протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали суду.

Повний текст ухвали суду складено 24.01.2020 року.

Суддя Петренко В. С.