У Х В А Л А

14 грудня 2020 року

м. Київ

справа № 462/5476/19

провадження № 61-17674ск20

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Тітова М. Ю. (суддя-доповідач), Дундар І. О., Краснощокова Є. В., розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Львівського апеляційного суду від 30жовтня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди,

встановив:

У серпні 2019 року ОСОБА_2 звернулася до суду з вищевказаним позовом.

В обґрунтування позовних вимог зазначала, що вонає власницеюквартири АДРЕСА_1 . В середині червня 2016 року мешканці квартири № 29 , яка знаходиться над її квартирою, розпочали ремонтні роботи в своїй квартирі. 12 жовтня 2018 року з квартири відповідача відбулось залиття її квартири, чим їй спричинено матеріальні та моральні збитки. Крім того, ремонт проводився у нічний час, чим порушувався її нічний спокій, на її зауваження відповідачі не реагували, нею неодноразово викликався наряд поліції. Просила визнати дії відповідача неправомірними, стягнути з відповідача на її користь 100000, 00 грн майнової та моральної шкоди.

Рішенням Залізничного районного суду міста Львова від 24 січня 2020 року у задоволенні позову ОСОБА_2 відмовлено.

Постановою Львівського апеляційного суду від 30 жовтня 2020 року вищевказане рішення суду першої інстанції в частині відмови у задоволенні позовних вимог ОСОБА_2 про відшкодування моральної шкоди скасовано.

Ухвалено в цій частині нове судове рішення, яким позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування моральної шкоди задоволено частково.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 5 000, 00 грн моральної шкоди. В решті рішення суду залишено без змін.

28листопада 2020 року ОСОБА_1 надіслала засобами поштового зв`язку до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Львівського апеляційного суду від 30жовтня 2020 року у даній справі.

Заявник зазначає, що справа має для неї виняткове значення, оскільки сума, яка підлягає стягненню за рішенням суду апеляційної інстанції, є такою ж як ірозмір її пенсії за два з половиною місяці.

Ухвалою Залізничного районного суду міста Львова від 29 жовтня 2019 року дану справу визнано малозначною та відкрито спрощене провадження у справі.

Згідно з пунктом 2 частини третьої статті 389 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) не підлягають касаційному оскарженню: судові рішення у малозначних справах та у справах з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, якщо: а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.

Щодо доводів про те, що справа має виняткове значення для заявника, Верховний Суд зазначає, що поняття винятковості справи є оціночним та потребує належного обгрунтування. ОСОБА_1 не навела переконливих доводів та не надала належних доказів, які б свідчили про те, що справа має, для неї виняткове значення. Незгода заявника з оскаржуваним судовим рішенням в цілому, за відсутності інших обставин, не може розглядатися як обставина, що впливає на визначення справи як такої, що має виняткове значення, оскільки це може бути оцінкою сторони щодо кожної конкретної справи, учасником якої вона є.

Правила, запроваджені законодавцем щодо обмеження права на касаційне оскарження, відповідають Конституції України, відповідно до статті 129 якої основними засадами судочинства є, серед інших, забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

Оскільки оскаржуванезаявником судоверішенняухвалено умалозначній справі і воно не підлягає касаційному оскарженню, тоу відкритті касаційного провадження у справі необхідно відмовити.

Верховним Судом взято до уваги, що під час вирішення питання про відкриття касаційного провадження (зокрема й про відмову у відкритті провадження) у справі не надається правова оцінка законності та обґрунтованості оскаржуваних судових рішень, а виключно встановлюється наявність чи відсутність підстав для їх касаційного оскарження відповідно до вимог статей 389, 394 ЦПК України.

Керуючись статтею 129 Конституцій України, пунктом 2 частини третьої статті 389, пунктом 1 частини другої статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

ухвалив:

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Львівського апеляційного суду від 30жовтня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодуванняшкодивідмовити.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали надіслати заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: М. Ю. Тітов

І. О. Дундар

Є. В. Краснощоков