Справа № 235/7044/20
Провадження №2/226/1015/2020
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

16.12.2020 місто Мирноград

Суддя Димитровського міського суду Донецької області Салькова В.С., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Покровського об`єднаного Управління Пенсійного фонду України Донецької області про стягнення суми недоотриманої пенсії в порядку спадкування,

ВСТАНОВИЛА:

14.12.2020 до Димитровського міського суду Донецької області з Красноармійського міськрайонного суду Донецької області за підсудністю у відповідності до ухвали судді від 02.11.2020 надійшла вказана позовна заява, в якій позивач ОСОБА_1 просить суд стягнути з відповідача залишок недоотриманих пенсійних виплат, що увійшли до складу спадщини після смерті ОСОБА_2 , в розмірі 25489,25 грн.

За положеннями п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України у позовній заяві зазначається, серед іншого, поштовий індекс, місцезнаходження юридичної особи (в даному випадку відповідача). В позовній заяві ОСОБА_3 не вказано власного поштового індексу, а також поштового індексу відповідача. Також позивачем зазначено адресу відповідача як АДРЕСА_1 , в той час як за відомостями Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань відповідач зареєстрований у АДРЕСА_1 .

За вимогами ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем додане до позовної заяви клопотання про відстрочення сплати судового збору, яке обґрунтоване посиланням на захист соціальних прав та наявністю у позивача статусу внутрішньо переміщеної особи. Також зазначено, що позивач не є фізичною особою-підприємцем, не має додаткових джерел заробітку та перебуває у вкрай скрутному становищі, не має змоги сплатити судовий збір.

Згідно з ч.ч.1,3 ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних із розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Слід зауважити, що обґрунтування обставин та подання доказів, які свідчать про неможливість або ускладнення в здійсненні оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки, покладається на позивача.

Статтею 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Пунктом 29 Постанови Пленуму ВССУ від 17.10.2014 №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» визначено, що відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» та статті 82 ЦПК (нині цій статті відповідає ст.136 ЦПК України) єдиною підставою для звільнення, відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

У зв`язку з цим сама лише наявність посилання позивача на певні обставини, що унеможливлюють сплату судового збору, та підтвердження відповідною довідкою статусу внутрішньо переміщеної особи не може вважатися підставою для відстрочення сплати судового збору. ОСОБА_1 не додано до клопотання будь-яких даних, які б вказували на розмір її фактичного доходу, давали розуміння про поточний майновий стан і підтверджували відсутність можливості сплатити судовий збір. Відсутність відомостей про особу позивача у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань за умови відсутності довідки про доходи не свідчить про відсутність у ОСОБА_1 будь-яких доходів. Оскільки відстрочення або розстрочення сплати судового збору, а також звільнення від його сплати є правом суду, яким суд користується за наявності виключних обставин, яких у даному випадку позивачем не доведено, підстав для задоволення заяви про відстрочення сплати судового збору немає.

Відповідно до ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст.7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» прожитковий мінімум працездатних осіб з 1 січня 2020 року складає 2102 гривні.

Розмір судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір»), що становить 840,80 грн.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин позовна заява повинна бути залишена без руху для усунення зазначених недоліків надання суду документу, що підтверджує сплату судового збору, або клопотання про відстрочення сплати судового збору з належними та допустимими доказами обставин, що обґрунтовують таке відстрочення.

Крім того, окремо необхідно наголосити на тому, що третіми особами, які не заявляють самостійних вимог, у цивільній справі згідно з ч.1 ст.53 ЦПК України є особи, на права або обов`язки яких щодо однієї зі сторін може вплинути рішення у справі. Частина четверта цієї ж статті визначає, що у заявах про залучення третіх осіб зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

В позовній заяві позивач вказує у якості третьої особи без самостійних вимог на своєму боці приватного нотаріуса Маріупольського міського нотаріального округу Куркчи Г.І. Разом із тим, ОСОБА_1 не зазначає, на яких саме підставах нотаріус має бути залучений до участі у справі в якості третьої особи, яким чином рішення суду має вплинути на його права або обов`язки щодо однієї із сторін, враховуючи, що свідоцтво про право на спадщину ним вже видане позивачеві. Отже, в позовній заяві жодним чином не мотивоване залучення третьої особи.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.95,175,177,185,260,261,353 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Покровського об`єднаного Управління Пенсійного фонду України Донецької області про стягнення суми недоотриманої пенсії в порядку спадкування залишити без руху для виправлення зазначених недоліків.

Надати позивачеві строк 10 днів з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків, а саме, надання суду документу, що підтверджує сплату судового збору, або клопотання про відстрочення сплати судового збору з належними та допустимими доказами обставин, що обґрунтовують таке відстрочення.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://dmm.dn.court.gov.ua/sud0513/

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею 16.12.2020 та щодо визначення розміру судового збору може бути оскаржена до Донецького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її вручення.

Суддя: В.С. Салькова