пр. № 2/759/2781/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 січня 2020 року Святошинський районний суд м. Києва у складі

головуючого судді Петренко Н.О.

за участю секретаря судових засідань Грень О.О.

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в м.Києві клопотання представника Товариства з обмеженою відповідальнстю «Медіа Група Україна» Чемеса Володимира Михайловича у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Медіа Група Україна» про стягнення невиплачених сум, належних працівникові при звільненні,

ВСТАНОВИВ:

21.01.2020 року через канцелярію суду подано представником позивача заяву про збільшення позовних вимог в якій просить стягнути з відповідача заборгованість за індексацію заробітної плати за період з 01.05.2012 по 19.07.2012 в розмірі 36,18 грн.; середню заробітну плату за період прострочення від 19.07.2012 до 20.01.2020 у розмірі 13 704 818,10 грн. та компенсацію за несвоєчасну виплату суми індесації заробітної плати у розмірі 31,61 грн.

27.01.2020р. у підготовчому судовому засіданні представником відповідача подано клопотання про залишення позовної заяви без руху, оскільки середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою не є основною чи додатковою заробітною платою, а також не є заохочувальною чи компенсаційною виплатою у розумінні статті 2 ЗУ «Про оплату праці», тобто середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні не входить до структури заробітної плати.

В судовому засіданні представники позивача заперечували проти задоволення заявленого клопотання, оскільки вони вважають, що заявлені ними вимоги є не виплаченою заробітною платою.

Суд, дослідивши матеріали справи вважає, що клопотання представника відповідача підлягає задоволенню, а позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав. Відповідно до ч. 4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ст. 4 ЗУ «Про судовий збір » за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору визначена 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто не менше 840,80 та не більше 10 510,00 грн.

Відповідно до п.1 ч. 1 ст. 5 ЗУ «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються: позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Заробімтна пламта, скорочено зарплата (також заробітна платня, зарплатня) - винагорода, обчислена, зазвичай, у грошовому виразі, яку за трудовим договором власник або уповноважений ним орган виплачує працівникові за виконану ним роботу.

Стягнення з роботодавця (власника або уповноваженого ним органу підприємства, установи, організації) середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні (в разі невиплати з вини власника або уповноваженого ним органу належних звільненому працівникові сум у строки, зазначені в статті 116 цього Кодексу, за весь час затримки по день фактичного розрахунку) за своєю правовою природою є спеціальним видом відповідальності роботодавця, який нараховується у розмірі середнього заробітку і спрямований на захист прав звільнених працівників щодо отримання ними в передбачений законом строк винагороди за виконану роботу (усіх виплат, на отримання яких працівники мають право згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій).

Відповідно до пункту 1.3 Інструкції № 114/8713 для оцінки розміру заробітної плати найманих працівників застосовується показник фонду оплати праці. До фонду оплати праці включаються нарахування найманим працівникам у грошовій та натуральній формі (оцінені в грошовому вираженні) за відпрацьований та невідпрацьований час, який підлягає оплаті, або за виконану роботу незалежно від джерела фінансування цих виплат. Фонд оплати праці складається з: фонду основної заробітної плати; фонду додаткової заробітної плати; інших заохочувальних та компенсаційних виплат.

При цьому, інші виплати, що не належать до фонду оплати праці, встановлені в розділі 3 Інструкції № 114/8713, згідно з пунктом 3.9 якого до них відносяться суми, нараховані працівникам за час затримки розрахунку при звільненні.

З наведених норм чинного законодавства вбачається, що середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою не є основною чи додатковою заробітною платою, а також не є заохочувальною чи компенсаційною виплатою (зокрема, компенсацією працівникам втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням термінів її виплати) у розумінні статті 2 Закону України «Про оплату праці», тобто середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні не входить до структури заробітної плати.

Пільга щодо сплати судового збору, передбачена пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», згідно з якою від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні під час розгляду таких справ в усіх судових інстанціях.

Виходячи з предмету спору, позивачем пред`явлено позов до відповідача з вимогами стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу , а оскільки дана вимога не є стягненням заробітної плати, позивач повинен долучити докази сплати судового збору.

Відповідно до ч. 11,12,13 ст. 187 ЦПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали. Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Враховуючи вищевикладене, позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ЗУ «Про судовий збір» та ст.ст. 177, 185, 285 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання представника Товариства з обмеженою відповідальнстю «Медіа Група Україна» Чемеса Володимира Михайловича - задовольнити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Медіа Група Україна» про стягнення невиплачених сум, належних працівникові при звільненні - залишити без руху.

Надати строк для усунення вказаних недоліків протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

У разі не усунення недоліків позовна заява буде залишена без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.О. Петренко