Провадження № 2/638/5433/20
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

15 грудня 2020 року суддя Дзержинського районного суду міста Харкова Цвірюк Д.В., перевіривши матеріали позовної заяви Харківської міської ради до ОСОБА_1 , треті особи: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Бєсєда Тетяна Дмитрівна, державний реєстратор речових прав на нерухоме майно комунального підприємства «Постачальник послуг» Солоницівської селищної ради Харківської області Богославець Сергій Володимирович, Департамент реєстрації Харківської міської ради, Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради про визнання спадщини відумерлою, передачу нерухомого майна в комунальну власність територіальної громади міста Харкова, витребування майна із чужого незаконного володіння, скасування запису про право власності державного реєстратора речових прав на нерухоме майно, -

встановив:

Уповноважена особа Харківської міської ради звернувся до Дзержинського районного суду м.Харкова із позовом до ОСОБА_1 , треті особи: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Бєсєда Тетяна Дмитрівна, державний реєстратор речових прав на нерухоме майно комунального підприємства «Постачальник послуг» Солоницівської селищної ради Харківської області Богославець Сергій Володимирович, Департамент реєстрації Харківської міської ради, Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради про визнання спадщини відумерлою, передачу нерухомого майна в комунальну власність територіальної громади міста Харкова, витребування майна із чужого незаконного володіння, скасування запису про право власності державного реєстратора речових прав на нерухоме майно.

Перевіривши матеріали позову, суддею встановлено, що позовна заява подана без додержання вимог, викладених у п. 2 ч.3 ст.175, ч.4 ст.177 ЦПК України.

Так, в порушення п.2 ч.3 вказаної статті позивач не зазначив в позові офіційну електронну адресу та адресу електронної пошти відповідача та третіх осіб.

Також, вказана позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

У відповідності до вимог ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частино 1 статті 4 ЗУ «Про судовий збір» №3674-VІ від 08.07.2011 року передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду у відповідному співвідношенні до ціни позову у фіксованому розмірі.

Згідно ст. 7 Закону України «Про державний бюджет на 2020 рік» з 1 січня 2020 року встановлений показник прожиткового мінімуму для працездатних осіб в розмірі 2102 грн.

Відповідно до п.п.1 п.1 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою судовий збір справляється в розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто не менше 2102 грн. та не більше 735 700,00 грн.

Зі змісту заяви вбачається, що позивач просить визнати відумерлою спадщиною квартиру кв. АДРЕСА_1 .

Відповідно до п.1.ч.1 ст. 176 ЦПК України ціна позову у позовах про визнання права власності на майно або його витребування визначається вартістю майна.

Крім того, відповідно до ч.2 ст.176 ЦПК України, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

У п.12 а) Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» «20 від 22.12.1995 року з наступними змінами і доповненнями, роз`яснено, що вартість спірного майна визначається за згодою сторін, а при його відсутності по дійсній вартості майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю майна розуміється грошова сума, за якою майно може бути продане в даному населеному пункті або місцевості.

Визначена позивачем в заяві ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна, суд попередньо визначає вартість спірного майна: квартири кв. АДРЕСА_2 , виходячи із застосування порівняльного підходу та з урахуванням інформації про продаж або пропонування квартир аналогічної площі за адресою: АДРЕСА_3 , що були продані або виставлені на продаж за шість місяців до цієї дати, за правилами Тимчасового порядку визначення оціночної вартості нерухомості та об`єктів незавершеного будівництва, що продаються (обмінюються), затверджених постановою Кабінету Міністрів України №1103 від 26.10.2011 року, в розмірі 700 000 грн.

На підставі наведеного позивач повинен сплатити судовий збір в розмірі 10 500,00 грн. та надати до суду документ, що підтверджує сплату судового збору.

Як вбачається з матеріалів позову позивачем сплачений судовий збір в розмірі 4204,00 грн., про що свідчить платіжне доручення № 2378 від 26.11.2020 року.

Враховуючи викладене, приймаючи до уваги вимоги ЗУ «Про судовий збір», вимоги п.2 ч.1 ст.176 ЦПК України, позивачу пропонується доплатити судовий збір у розмірі 6 296,00 грн. за вимогою майнового характеру, попередньо визначеного судом на підставі ч.2 ст.176 ЦПК України.

За таких обставин, суд вважає позовну заяву такою, що не відповідає вимогам ст.ст.175, 177 ЦПК України та пропонує позивачу:

- зазначити в позові офіційну електронну адресу та адресу електронної пошти відповідача та третіх осіб;

- доплатити судовий збір у розмірі 6 296,00 грн. та надати до суду документ, що підтверджує сплату судового збору.

Крім того, пункт 6 прохальної частини заяви є за своєю суттю клопотанням про витребування доказів, а тому в цій частині застосовуються вимоги ст.ст.83, 84 ЦПК України, які регламентують порядок подання та витребування доказів. Зокрема, у відповідності до ч.ч.2, 4 ст.83 ЦПК України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Частиною 1 ст.84 ЦПК України встановлено, що учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частині другій та третій статті 83 цього Кодексу. Вимоги до форми такого клопотання передбачені ч.2 ст.84 ЦПК України, згідно якої у клопотанні, повинно бути зазначено, який доказ витребовується; обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно ч.3 ст.185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи вищенаведене, вказані обставини позбавляють можливості відкрити провадження у справі.

Керуючись статями 175, 177, 185 ЦПК України, суддя,-

ухвалив:

Позовну заяву Харківської міської ради до ОСОБА_1 , треті особи: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Бєсєда Тетяна Дмитрівна, державний реєстратор речових прав на нерухоме майно комунального підприємства «Постачальник послуг» Солоницівської селищної ради Харківської області Богославець Сергій Володимирович, Департамент реєстрації Харківської міської ради, Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради про визнання спадщини відумерлою, передачу нерухомого майна в комунальну власність територіальної громади міста Харкова, витребування майна із чужого незаконного володіння, скасування запису про право власності державного реєстратора речових прав на нерухоме майно - залишити без руху.

Надати позивачу строк 5 дні з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків.

Роз`яснити позивачу, що в разі якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя: Д.В.Цвірюк