Справа № 562/279/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.12.2020 року Здолбунівський районний суд Рівненської області в складі: головуючого судді Чорного І.А., за участю секретаря судового засідання Карпінчук О.М., прокурора Громової-Логвинчук О.Є., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Здолбунів цивільну справу за позовом заступника керівника Здолбунівської місцевої прокуратури Рівненської області в інтересах держави в особі: Білашівської сільської ради Здолбунівського району Рівненської області, Головного управління Держгеокадастру у Рівненській області до ОСОБА_1 про повернення земельних ділянок,

В С Т А Н О В И В :

Заступник керівника Здолбунівської місцевої прокуратури Рівненської області в інтересах держави в особі: Білашівської сільської ради Здолбунівського району Рівненської області, Головного управління Держгеокадастру у Рівненській області звернувся до суду з позовною заявою, в якій просить суд повернути земельні ділянки загальною площею 30 га. надані ОСОБА_2 на підставі Державного акту на право користування серії Б №019969 для ведення селянського (фермерського) господарства, а саме земельну ділянку площею 4 га. надану згідно рішення Здолбунівської районної ради народних депутатів №68 від 15.05.1992, повернути до земель запасу Білашівської сільської ради Здолбунівського району Рівненської області та земельну ділянку площею 26 га. надану на підставі рішення Здолбунівської районної ради народних депутатів №162 від 19.11.1993 року за межами населених пунктів, на території Білашівської сільської ради, повернути Головному управлінню Держгеокадастру у Рівненській області.

11 грудня 2020 року представник відповідача адвокат Семенюк О.М. подав до суду клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, на обґрунтування якого вказав, що при подачі позову прокурор завчасно не повідомив належним чином Білашівську сільську раду Здолбунівського району Рівненської області та Головне управління Держгеокадастру у Рівненській області про намір звернутись до суду, жодних заходів досудового врегулювання справи прокуратурою не вчинялося, не обґрунтовано та не доведено бездіяльність Білашівської сільської ради Здолбунівського району Рівненської області та Головного управління Держгеокадастру у Рівненській області. Просив суд розглянути клопотання без його участі та за відсутності відповідача.

Прокурор Громова-Логвинчук О.Є. у судовому засіданнізаперечила щодо задоволення даного клопотання, вказала на його необґрунтованість, зазначила, що Здолбунівською місцевою прокуратурою було дотримано всіх умов для подачі даного позову. Просила суд відмовити у задоволенні клопотання.

Головне управління Держгеокадастру у Рівненській області в судове засідання свого представника не направило. 18 березня 2020 року подано відзив на позовну заяву. Зазначає, що позовні вимоги Здолбунівської місцевої прокуратури, які грунтуються на підставах викладених у позовній заяві, не підтримує, оскільки такі спростовуються нормами цивільного законодавства та практикою Верховного Суду (правовий висновок, викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 20.11.2019 року у справі №368/54/17). Просить розгляд справи провести без участі представника Головного управління Держгеокадастру у Рівненській області.

Представник Білашівської сільської ради Здолбунівського району Рівненської області у судове засідання не з`явився. У поданому листі від 12 листопада 2020 року Білашівська сільська рада Здолбунівського району Рівненської області просить розглядати справу без її участі.

Заслухавши пояснення прокурора, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про задоволення клопотання з наступних підстав.

Відповідно до частини першої, третьої, абзаців першого-другого частини четвертої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом; прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини; наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Згідно частини першої, третьої, четвертої статті 56 ЦПК України у випадках, встановлених законом, органи державної влади, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи можуть звертатися до суду із заявами про захист прав, свобод та інтересів інших осіб або державних чи суспільних інтересів та брати участь у цих справах. При цьому органи державної влади, органи місцевого самоврядування повинні надати суду документи, що підтверджують наявність передбачених законом підстав для звернення до суду в інтересах інших осіб; у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами; прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 цього Кодексу.

Системне тлумачення статті 56 ЦПК України й абзацу першого частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» дозволяє дійти висновку, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати такий захист у спірних правовідносинах; 2) якщо немає органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах.

Перший «виключний випадок» передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Однак підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно відрізняються. У першому випадку прокурор набуває права на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює його неналежно.

«Нездійснення захисту» має прояв в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

«Здійснення захисту неналежним чином» має прояв в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, яка, проте, є неналежною.

«Неналежність» захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який, серед іншого, передбачає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

Таким чином, прокурор, звертаючись до суду з позовом у цій справі, повинен був обґрунтувати та довести бездіяльність компетентного органу або здійснення ним такого захисту неналежним чином. При цьому, звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме: подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.

Прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Слід також відзначити, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні компетентні органи, а не прокурор. Прокурор не повинен вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати компетентний орган, який може і бажає захищати інтереси держави. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідний компетентний орган, який усупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно.

У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Якщо суд після відкриття провадження у справі з урахуванням наведених учасниками справи аргументів та наданих доказів установить відсутність підстав для представництва прокурором інтересів держави в суді, суд залишає позовну заяву, подану прокурором в інтересах держави в особі компетентного органу, без розгляду.

Подібні за змістом висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 зі справи №912/2385/18 та постанові Верховного Суду від 20.10.2020 зі справи №915/1022/18.

Судом з`ясовано, що:

- у матеріалах справи відсутні докази звернення Здолбунівської місцевої прокуратури до Білашівської сільської ради Здолбунівського району Рівненської області та Головного управління Держгеокадастру у Рівненській області, які уповноважені розпоряджатись вказаними земельними ділянками, з вимогою про вчинення дій щодо усунення виявлених прокуратурою порушень;

- 04.02.2020 року Здолбунівська місцева прокуратура лише повідомила Білашівську сільську раду Здолбунівського району Рівненської області та Головне управління Держгеокадастру у Рівненській області про те, що буде подано позов до ОСОБА_1 про повернення земельних ділянок загальною площею 30 га., а 05.02.2020 року прокурором вже було подано позов, водночас інших листів про усунення порушень на адресу Білашівської сільської ради Здолбунівського району Рівненської області та Головного управління Держгеокадастру у Рівненській області прокурором не направлялось.

Таким чином, при зверненні прокурора до суду у цій справі останнім не дотримано порядку, встановленого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», оскільки, повідомивши компетентні органи - Білашівську сільську раду Здолбунівського району Рівненської області та Головне управління Держгеокадастру у Рівненській області про виявлені прокуратурою порушення інтересів держави у спірних правовідносинах, прокурор не надав можливості останнім самостійно відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, а відтак і не довів бездіяльності компетентних органів, яка обумовлює право прокурора на звернення до суду з цим позовом для представництва інтересів держави в суді.

Згідно п.2 ч.1 ст.257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо: позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

Суд вважає можливим залишити позовну заяву без розгляду, задовольнивши відповідне клопотання.

Відповідно до ч. 3 ст. 257 ЦПК України в ухвалі про залишення позову без розгляду можуть бути вирішені питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з державного бюджету.

Оскільки судом даний позов залишено без розгляду, що не підпадає під випадки у яких судовий збір не повертається (п. 4 ч. 1 ст. 7 ЗУ «Про судовий збір»), тому сплачена сума судового збору у розмірі 2102 грн. підлягає поверненню з державного бюджету України.

Керуючись ст.ст. 5, 56, 76-81, 83, 257, 259-261, 268, 354-355 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву заступника керівника Здолбунівської місцевої прокуратури Рівненської області в інтересах держави в особі: Білашівської сільської ради Здолбунівського району Рівненської області, Головного управління Держгеокадастру у Рівненській області до ОСОБА_1 про повернення земельних ділянок - залишити без розгляду.

Залишення позовної заяви без розгляду не позбавляє позивача права повторно звернутися до суду з позовом.

Повернути Рівненській обласній прокуратурі (, р/р НОМЕР_1 , МФО 820172) з державного бюджету України сплачену суму судового збору у розмірі 2102 грн. згідно платіжного доручення № 128 від 05 лютого 2020 року.

Ухвала може бути оскаржена до Рівненського апеляційного суду або через Здолбунівський районний суд Рівненської області шляхом подання апеляційної скарги протягом 15 (п`ятнадцяти) днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 18 грудня 2020 року.

Суддя: І.А.Чорний