КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
апеляційне провадження № 22-ц/824/3630/2020 Доповідач Заришняк Г.М.
У Х В А Л А

17 січня 2020 року Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Заришняк Г.М., перевіривши виконання вимог ст.ст. 352-357 ЦПК України в цивільній справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Печерського районного суду м. Києва від 10 грудня 2019 року в справі за позовом ОСОБА_1 про стягнення судового збору за касаційну скаргу, -

в с т а н о в и в :

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 10 грудня 2019 року позов - визнано неподаним та повернуто позивачу.

Не погодившись з такою ухвалою суду, 06 січня 2020 року ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу.

Відповідно до частин 1,2 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження:

1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду;

2) на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

З матеріалів справи слідує, що ухвала суду була постановлена 10 грудня 2019 року у відсутності учасників справи і в цей же день копія ухвали суду була направлена ОСОБА_1 (а.с.9), однак доказів отримання такої ухвали суду матеріали справи не містять, апеляційна скарга подана 06 січня 2020 року.

При цьому, звертаючись до суду з апеляційною скаргою з пропуском строку на апеляційне оскарження, апелянт не порушує питання про поновлення такого строку.

Таким чином, зважаючи на положення ч. 1 ст. 127 ЦПК України, відсутність заяви про поновлення пропущеного процесуального строку на подачу апеляційної скарги перешкоджає суду апеляційної інстанції вирішити це питання.

З огляду на викладене, апелянту на виконання вищевказаних положень закону необхідно надіслати на адресу апеляційного суду клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження та зазначити підстави для поновлення такого строку.

Також, в поданій апеляційній скарзі апелянт ставить питання про звільнення позивача від сплати судового збору, посилаючись при цьому на свій тяжкий матеріальний стан.

Згідно ч.1,3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно з роз`ясненнями, викладеними в п. 29 Постанови №10 Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Таким чином, звільнити від сплати судового збору суд може за наявності даних про такий майновий стан заявника, який би унеможливлював сплату ним судового збору.

Звертаючись з заявою про звільнення від сплати судового збору, ОСОБА_1 не надав доказів свого скрутного становища, а саме: довідки з пенсійного фонду про розмір його пенсії, тощо.

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання про звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору.

Підстави, розмір та порядок сплати судового збору визначені Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до п. 9 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду апеляційної скарги фізичною особою на ухвалу суду сплачується судовий збір, що становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За таких обставин, скаржнику необхідно сплатити 384 грн. 20 коп. судового збору, за наступними реквізитами:

отримувач коштів УК у Солом`янському районі/Солом`янський район/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38050812

Банк отримувача Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0026010

Код класифікації доходів бюджету 22030101,

Згідно з ч.2 ст.357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених ст.356 ЦПК України, застосовуються положення ст.185 ЦПК України.

На підставі наведеного та керуючись ст. 357 ЦПК України, суд,-

у х в а л и в:

Клопотання ОСОБА_1 про звільнення його від сплати судового збору за подачу апеляційної скарги на ухвалу Печерського районного суду м. Києва від 10 грудня 2019року залишити без задоволення.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Печерського районного суду м. Києва від 10 грудня 2019 року, залишити без руху, запропонувавши скаржнику усунути зазначені недоліки на протязі 10 днів з дня отримання ухвали суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Г.М. Заришняк