Справа № 279/6338/19
Провадження 2/279/442/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 січня 2020 року Коростенський міськрайонний суд

Житомирської області

в складі: головуючого-судді Коваленко В.П.,

за участю секретаря Комарової О.В.

розглянувши у порядку загального позовного провадження в підготовчому судовому засіданні в м. Коростень справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Територіальної громади в особі виконавчого комітету Коростенської міської ради про поділ житлового будинку в натурі між власниками ( виділення частки), -

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду із зазначеним позовом, посилаючись на те, що вона є власником 50/100(1/2) частини житлового будинку по АДРЕСА_1 , на підставі договору дарування ВВА № 029273 від 16.12.2003 року, посвідченого приватним нотаріусом Коростенського міського нотаріального округу Житомирської області Добролежою Л.Г., та який зареєстровано у реєстрі за № 8252 та на підставі договору дарування від 12.11.2019 року посвідченого приватним нотаріусом Коростенського міського нотаріального округу Житомирської області Неборачко І.В., який зареєстровано в реєстрі за № 3190. Крім того, вона являється власницею в цілому приватизованої земельної ділянки під вказаним будинком по АДРЕСА_1 загальною площею 0,0790 га за кадастровим номером : :02:003:0847.

Позивач зазначила, що власником іншої частини будинку, що складає 50/100 (1/2) частини будинку АДРЕСА_1 з окремим кадастровим номером земельної ділянки : :02:008:0084 загальною площею 0,0875 га є відповідач по справі ОСОБА_2 , на підставі договору дарування АВА № 501376 від 03.06.1999 року та яка фактично припинила своє право спільної часткової власності за рішенням Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 15.02.2019 року.

В цілому будинок розділений на окремі ізольовані квартири з господарськими будівлями, визначений порядок їх користування згідно акту про розподіл часток в натурі, однак окремо у власність не виділено квартиру №2 , що перешкоджає позивачу у повній мірі здійснювати своє право власності, оскільки потрібна згода іншого співвласника будинку.

Так як Ѕ частина будинку АДРЕСА_1 є відокремленою від Ѕ частини будинку АДРЕСА_1 , то її виділення в натурі у власність технічно можливе з виділенням частин приватизованих ділянок земель у межах згідно з планом та окремими кадастровими номерами.

Відповідно до висновку щодо технічної можливості поділу об`єкта нерухомого майна Коростенського міжміського бюро технічної інвентарізації від 13.11.2019 року №728 встановлено, що за технічними показниками житловий будинок

АДРЕСА_1 , де фактично загальна площа будинку склада 77,9 кв.м, житлова площа складає 36,1 кв.м та може бути поділений на окремі квартири №1 з надвірними будівлями та спорудами , а саме:

- ОСОБА_1 квартира №2: 2-1 веранда , площею 6,4 кв.м, 2-2 кухня площею 6,4 кв.м, 2-3 кімната площею 14,0 кв.м, 2-4 кімната площею 11,1 кв.м, ганок « а 2», сарай « Б», туалет « Т2»,1/2 частина колодязя» к2»,1/2 частина огорожі «№1», що складає Ѕ (50/100) частину житлового будинку АДРЕСА_1 .

- ОСОБА_2 квартира №1: 1-1 веранда , площею 9,8 кв.м, 1-2 кухня площею 5,8 кв.м, 1-3 ванна кімната площею 3,9 кв.м, 1-4 вітальня площею 9,5 кв.м, 1-5 кімната площею 11,0 кв.м, ганок з навісом « а 3», сарай « В», сарай « Т», туалет « Т1», колодязь « к1», 1/2 частина колодязя» к2»,1/2 частина огорожі «№1», що складає Ѕ (50/100) частину житлового будинку АДРЕСА_1 .

В підготовче судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явилась, надала заяву, в якій просить справу розглянути в її відсутність, позовні вимоги підтримує.

Відповідач ОСОБА_2 в підготовче засідання не з`явилася, надала заяву, в якій просить розглянути справу без її участі, позовні вимоги визнає та просить їх задовольнити.

Представник відповідача Коростенської міської ради в підготовче судове засідання не з`явився, направив до суду заяву, в якій просить справу розглянути в його відсутності.

За таких обставин суд вважає за можливе розглядати дану справу на підставі наявних матеріалів, без фіксації технічними засобами. Відповідно до вимог ч.3ст.200 ЦПК України суд ухвалює рішення в підготовчому судовому засіданні у випадку визнання позову відповідачем.

Перевіривши матеріали справи, оцінивши всі докази та обставини по справі, суд задовольняє позовні вимоги, виходячи з таких підстав.

Відповідно до ч.2 ст. 183 ЦК України неподільною є річ, яку не можна поділити без втрати її цільового призначення.

Річ, яку можна поділити без втрати її цільового призначення, є подільною (ч. 1 ст. 183).

Подільну річ можна поділити на частини, кожна з яких може бути використана для тих же цілей, для яких річ призначалась до її поділу. Наприклад, житловий будинок може бути поділений на дві частини або більше. При цьому повинна бути збережена можливість використання кожної із частин будинку як житло. Неподільна річ у разі її поділу втрачає своє цільове призначення.

Згідно ч.3 ст.358 ЦК України кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації.

Якщо виділ у натурі частки із спільного майна не допускається згідно із законом або є неможливим (частина друга статті 183 цього Кодексу), співвласник, який бажає виділу, має право на одержання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості його частки.

Компенсація співвласникові може бути надана лише за його згодою.

Право на частку у праві спільної часткової власності у співвласника, який отримав таку компенсацію, припиняється з дня її отримання.

У разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації.

Стаття 379 ЦК України встановлює, що житлом фізичної особи є житловий будинок, квартира, інше приміщення, призначені та придатні для постійного проживання в них.

Житловим будинком є будівля капітального типу, споруджена з дотриманням вимог, встановлених законом, іншими нормативно-правовими актами, і призначена для постійного у ній проживання ( ст.380 ЦК України).

Таким чином, виходячи з аналізу змісту наведених вище норм слід дійти висновку, що виділ часток (поділ) жилого будинку, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим,

якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру) або у разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані квартири, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності.

Відповідно до ч.1, ч.2 ст.367 ЦК України майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється.

Як роз`яснено у п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 04жовтня 1991 року « Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на житловий будинок » при поділі жилого будинку суд зобов`язаний зазначити в рішенні, яка відокремлена (ізольована після переобладнання) частина будинку конкретно виділяється і яку частку в будинку вона складає, а також, які підсобні будівлі передаються власнику.

Згідно ч.1 ст.364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності.

Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників з урахуванням конкретних обставин поділ (виділ) може бути проведений зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилась.

Відтак, визначальним для виділу частки або поділу будинку в натурі, який перебуває у спільній частковій власності, є розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу будинку відповідно до часток співвласників.

Суд вважає, що розподіл часток в натурі житлового будинку АДРЕСА_1 можливий, оскільки ОСОБА_1 та ОСОБА_2 уклали договір про розподіл часток будинку, що стверджується висновком щодо технічної можливості поділу об`єкта нерухомого майна та актом про розподіл часток в натурі від 13.11.2019 року № 728 виданими КП « Коростенське міжміське бюро технічної інвентарізації» ( а.с. 20-21)

Таким чином, аналізуючи зібрані по справі та досліджені докази, суд вважає, що належні сторонам частини житлового будинку можливо виділити в натурі без втрати ними цільового призначення.

Керуючись ст. ст. 317, 321, 364 ЦК України, ст. ст. 263-265, 268 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ :

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Виділити в натурі ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП - НОМЕР_1 на праві особистої власності квартиру №2 : 2-1 веранда , площею 6,4 кв.м, 2-2 кухня площею 6,4 кв.м, 2-3 кімната площею 14,0 кв.м, 2-4 кімната площею 11,1 кв.м, ганок « а 2», сарай « Б», туалет « Т2»,1/2 частина колодязя» к2»,1/2 частина огорожі «№1», що складає Ѕ (50/100) частину житлового будинку АДРЕСА_1 .

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів шляхом подачі апеляційної скарги.

Суддя: Коваленко В.П.