ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 634/489/20 Головуючий суддя І інстанції Зимовський О. С.
Провадження № 22-ц/818/3865/20 Суддя доповідач Яцина В.Б.
Категорія: Справи про визнання спадщини відумерлою
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 грудня 2020 року м. Харків.

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого Яцини В.Б.,

суддів колегії Бурлака І.В., Хорошевського О.М.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи апеляційну скаргу заступника керівника Первомайської місцевої прокуратури Харківської області на ухвалу Сахновщинського районного суду Харківської області від 15 червня 2020 року, постановлену у складі судді Зимовського О.С., по цивільній справі за заявою заступника керівника Первомайської місцевої прокуратури Харківської області в інтересах держави в особі Сахновщинської селищної ради Харківської області про визнання спадщини відумерлою,

В С Т А Н О В И В :

Ухвалою Сахновщинського районного суду Харківської області від 15 червня 2020 року визнано неподаною та повернуто заяву заступника керівника Первомайської місцевої прокуратури Харківської області в інтересах держави в особі Сахновщинської селищної ради Харківської області про визнання спадщини відумерлою.

В апеляційній скарзі заступник керівника Первомайської місцевої прокуратури Харківської області просить зазначену ухвалу суду скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

В обґрунтування скарги зазначив, що оскаржувана ухвала із порушенням норм процесуального права, яке призвело до постановлення помилкової ухвала.

Вказав, що при поданні заяви про визнання спадщини відумерлою зазначено орган, уповноважений здійснювати функції у спірних правовідносинах а саме, орган місцевого самоврядування, у даному випадку це Сахновщинська селищна рада, тому прокурор в даному випадку не є заявником, а звертається в інтересах згаданого органу місцевого самоврядування, який відповідно до Закону України «Про судовий збір» звільняється від сплати удового збору за подання вищевказаної заяви. Прокурор і даному випадку лише здійснює представництво інтересів органу місцевого самоврядування в суді відповідно до ст.23 Закону України «Про прокуратуру».

Учасники справи не скористались правом на подачу відзиву на апеляційну скаргу, що не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції відповідно до норми ч. 3 ст. 360 ЦПК України.

Частина третя статті 3 ЦПК України передбачає, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, лише якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Відповідно до ст. 368 ЦПК України суд апеляційної інстанції розглянув справу за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими для апеляційного провадження, які передбачені у ч. 2 ст. 369 ЦПК України, з огляду на те, що позивачем подано апеляційну скаргу на ухвалу про повернення заяви заявникові, оскарження якої передбачено п. 6 ч. 1 ст. 353 ЦПК України, без повідомленням учасників справи.

Згідно до ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Відповідно до вказаних норм ЦПК України, вислухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши матеріали справи, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про те, що апеляційна скарга підлягає задоволенню.

Порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали за правилом п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України є підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

У статті 263 ЦПК України визначено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Вказаним вимогам ухвала суду не відповідає.

Судом першої інстанції встановлено, що прокурор звернувся до суду в інтересах держави в особі Сахновщинської селищної ради Харківської області про визнання спадщини відумерлою.

Ухвалою суду від 13.04.2020 заяву прокурора було залишено без руху та надано строк на усунення недоліків в порядку ч. 1 ст. 185 ЦПК України, оскільки прокурором в порушення вимог ч. 4 ст. 177 ЦПК України не сплачений судовий збір.

Прокурором12.06.2020, який забезпечує участь у розгляді справи до суду було подано заяву про усунення недоліків на виконання ухвали суду від 13.04.2020. В заяві прокурором зазначено, що при поданні заяви про визнання спадщини відумерлою, зазначено орган, уповноважений здійснювати функції у спірних правовідносинах а саме , орган місцевого самоврядування Сахновщинська селищна рада, тому прокурор у даному випадку не є заявником, а звертається в інтересах органу місцевого самоврядування, який відповідно до Закону України «Про судовий збір» звільняється від сплати судового збору за подання заяви. Звільнення органів місцевого самоврядування під час розгляду справ про визнання спадщини відумерлою розповсюджується і на випадки подання прокурором заяв відповідної категорії в інтересах органів місцевого самоврядування, так як прокурор відповідно до ст. 57 ЦПК України при поданні заяви про визнання спадщини відумерлою має процесуальні права й обов`язки особи в інтересах якої він діє, за винятком права укладати мирову угоду. Тому просив відкрити провадження у справі та винести законне та обґрунтоване рішення.

Повертаючи позовну заяву, суд першої інстанції свої висновки мотивував тим, що оскільки підставою для звернення до суду з заявою про визнання спадщини відумерлою є нездійснення Сахновщинською селищною радою Сахновщинського району Харківської області наданих законом повноважень, прокурор звертаючись з заявою до суду в даному випадку набув статусу заявника, який не має пільг щодо сплати судового збору.

Враховуючи зазначене, суд вважав, що прокурор в наданий судом строк для усунення недоліків, а саме сплати судового збору, вимоги ухвали суду від 13.04.2020 не виконав.

Суд апеляційної інстанції не погоджується з такими висновками районного суду.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Відповідно до ст. 11 ЦПК України суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

У частинах 1, 2 статті 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Нормою ч. 1 ст. 5 ЦПК України передбачено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Положеннями частини другої статті 133 ЦПК України зазначено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до пункту 15-1 частини п`ятої статті 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються органи місцевого самоврядування за подання заяви про визнання спадщини відумерлою.

Частиною першою статті 57 ЦПК України передбачено, що органи та інші особи, які відповідно до статті 56 цього Кодексу звернулися до суду в інтересах інших осіб, мають процесуальні права та обов`язки особи, в інтересах якої вони діють, за винятком права укладати мирову угоду.

За правилом ч. 4 ст. 56 ЦПК України у разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.

З матеріалів справи вбачається, що заступник керівника Первомайської місцевої прокуратури Харківської області звернувся до суду із заявою про визнання спадщини відумерлою саме в інтересах органу місцевого самоврядування, уповноваженого державою здійснювати функції у спірних правовідносинах Сахновщинського районного суду Харківської області, яка відповідно до Закону України «Про судовий збір» звільнена від сплати судового збору за подання вказаної заяви.

Крім того, суд не звернув уваги, що прокурор, обґрунтовуючи підстави позову вказав, що територіальна громада в особі Сахновщинської селищної ради не здійснила передбачених у ч.ч. 1-3 ст. 1277 ЦК України повноважень для звернення до суду з такою заявою про визнання спадщини, у даному випадку земельної ділянки, відумерлою, внаслідок чого земельна ділянка не була залучена до використання, а державний бюджет внаслідок такої бездіяльності не отримав відповідних податкових надходжень. Тобто прокурор звернувся з цим позовом за захистом державного інтересу, що перебуває в межах ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру».

Таким чином, прокурор у даному випадку діє відповідно до норми ч. 4 ст. 56, а не ч. 5 ст. 56 ЦПК України.

За таких обставин безпідставним є посилання районного суду, що прокурор у цій справі набув самостійного статусу заявника.

Оскільки прокуратура здійснює представництво органу місцевого самоврядування в суді згідно із статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», то за подання заяви про визнання спадщини відумерлою вона звільняється від сплати судового збору.

З урахуванням того, що судом першої інстанції постановлено ухвалу із порушенням вимог процесуального закону, а доводи апеляційної скарги висновки суду спростовують, суд апеляційної інстанції на підставі п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України задовольняє апеляційну скаргу, скасовує оскаржувану ухвалу, та направляє справу для подальшого вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Керуючись ст.ст. 259, п. 6 ч. 1 ст. 374, ст.ст. 379, 381-384, 389-391 ЦПК України, суд апеляційної інстанції

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу заступника керівника Первомайської місцевої прокуратури Харківської області задовольнити.

Ухвалу Сахновщинського районного суду Харківської області від 15 червня 2020 року скасувати.

Справу за позовом заступника керівника Первомайської місцевої прокуратури Харківської області повернути до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня прийняття, і протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст судового рішення виготовлений 15 грудня 2020 року.

Головуючий В.Б. Яцина.

Судді колегії І.В. Бурлака.

О.М. Хорошевський.