КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

Іменем України

21 січня 2020 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати в цивільних справах:

Головуючого судді: Сушко Л.П.,

суддів: Гуля В.В., Сліпченка О.І.,

секретар судового засідання: Спеней О.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Київського апеляційного суду у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Голосіївського районного суду міста Києва від 11 вересня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики,

ВСТАНОВИВ:

У травні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики.

11 вересня 2019 року в судовому засіданні представник відповідача заявив клопотання про призначення у справі судово-почеркознавчої експертизи.

Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 11 вересня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики призначено судову почеркознавчу експертизу. На вирішення експертизи поставлено наступні питання:

- Чи виконано весь текст розписки від 20 травня 2015 року та дописку внизу неї ОСОБА_2 чи іншою особою?

- Чи відповідає давність виконання розписки від 20 травня 2015 року вказаній в ній даті?

- Чи є ознаки пізнішого внесення поправок (дописок) в розписку від 20 травня 2015 року?

- Чи виконано текст (підпис) наданої для дослідження розписки від 20 травня 2015 року з наслідуванням почерку (підпису) ОСОБА_2 ?

Проведення експертизи доручено експертам Київському науково-дослідному інституту судових експертиз.Оплату за проведення експертизи покладенона відповідача ОСОБА_2 .. У розпорядження експерта надано матеріали цивільної справи №752/10337/18.

Не погодившись із вказаним судовим рішенням, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, у якій, посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просив скасувати оскаржувану ухвалу та направити справу до суду першої інстанції для продовження судового розгляду. Вказує, що відповідно до п.8 ч.2 ст. 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд вирішує питання про призначення експертизи, проте клопотання про призначення експертизи заявлено представником відповідача під час чергового судового засідання в усному вигляді та не містило обґрунтованих підстав для призначення експертизи. Зазначає, що відповідач та його представник не надали відзиву на позов, клопотань, пояснень, заяв, які б свідчили про заперечення чи не визнання самого факту написання відповідачем розписки про отримання ним коштів. Звертає увагу, що аналогічне клопотання про призначення експертизи подавалось представником позивача з ідентичними обґрунтуваннями та переліком питань, за результатами розгляду якого, суд задовольнив вказане клопотання та призначив експертизу. Вважає, що суд першої інстанції порушив вимоги статті 104 ЦПК України щодо порядку збору на надання експертам матеріалів, які надаються для дослідження, а також, судом першої інстанції не відібрані від відповідача експериментальні зразки почерку та підпису, і не зазначено переліку об`єктів, що пілягають дослідженню. Крім того, відповідачем не надано до суду документів, які б містили вільні зразки його підпису в необхідній кількості для проведення почеркознавчої експертизи. Вважає, що друге та третє питання в оскаржуваній ухвалі необґрунтовані і призведуть до унеможливлення повторного проведення експертизи, оскільки вирізані фрагменти будуть необоротно втрачені.

Відповідач відзиву на апеляційну скаргу у встановлений апеляційним судом строк, не надавав.

Перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення з наступних підстав.

Постановляючи оскаржувану ухвалу суд першої інстанції виходив із того, що для встановлення заявлених обставин необхідні спеціальні знання, тому необхідно призначити по справі судову почеркознавчу експертизу, поклавши на ОСОБА_2 витрати, пов`язані з її проведенням.

Такі висновки суду відповідають обставинам справи та вимогам закону.

Відповідно до частин 1-5 статі 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Відповідно ст. 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта.

Судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду (стаття 1 Закону України «Про судову експертизу»).

Відповідно до положень ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд зберігаючи об`єктивність і неупередженість: роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Згідно зі статтями 76, 81 Цивільного процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, висновками експертів. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до п. 17 Постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 12 червня 2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду» роз`яснено, що для з`ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, призначає експертизу, коли необхідність експертного висновку випливає з обставин справи і поданих доказів. При вирішенні питання про призначення експертизи суди повинні керуватися статтями 143 - 150 ЦПК, Законом України від 25 лютого 1994 року N 4038-XII ("Про судову експертизу", Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженою наказом Міністерства юстиції України від 8 жовтня 1998 року N 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 30 грудня 2004 року N 144/5), та враховувати роз`яснення, дані в постанові Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 1997 року N 8 "Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах" (зі змінами, внесеними постановою від 25 травня 1998 року № 15) з урахуванням особливостей правового регулювання захисту конкретних суб`єктивних прав.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо, сторонами ( стороною ) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Судом встановлено, що 22 травня 2018 року позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики. (а.с. 1-3)

В судовому засіданні від 02 квітня 2019 року представником відповідача подано клопотання про призначення у справі почеркознавчої експертизи, зазначивши, що на обгрунтування своїх позовних вимог ОСОБА_1 спочатку посилався на одну розписку, але в подальших судових засіданнях надав суду іншу копію розписки, на якій внизу дописано "розписка написана для договору позики від 20.05.2015 р.", а сам текст розписки та підпис відповідача є сумнівними. (а.с. 63)

Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 02 квітня 2019 року задоволено клопотання представника відповідача, призначено у справі почеркознавчу експертизу, проведення якої доручено Київському науково-дослідному інституту судових експертиз. На вирішення експертизи поставити наступні питання:

- Чи виконано весь текст розписки від 20 травня 2015 року та дописку внизу неї ОСОБА_2 чи іншою особою?

- Чи відповідає давність виконання розписки від 20 травня 2015 року вказаній в ній даті?

- Чи є ознаки пізнішого внесення поправок (дописок) в розписку від 20 травня 2015 року?

- Чи виконано тект (підпис) наданої для дослідження розписки від 20 травня 2015 року з наслідуванням почерку (підпису) ОСОБА_2 ?

Оплату за проведення експертизи покладено на відповідача ОСОБА_2 .. Для проведення експертизи визначено строк у два місяці. У розпорядження експерта надано матеріали цивільної справи № 752/10337/18 (2/752/4650/18). Зобов`язано ОСОБА_1 надати для проведення дослідження оригінал розписки від 20 травня 2015 року. (а.с. 65-66)

Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 27 липня 2019 року поновлено провадження у вказаній справі. (а.с. 81)

Відповідно до супровідного листа Київського науково-дослідного інституту судових експертиз від 02 вересня 2019 року вбачається, що справу повернуто до Голосіївського районного суду міста Києва у зв`язку із неможливістю надання висновку комплексної судово-почеркознавчої експертизи, оскільки не виконано клопотання експертів. (а.с. 105-107)

11 вересня 2019 року позивачем подано заяву про відвід експертів. (а.с. 117-118)

Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 11 вересня 2019 року залишено без задоволення заяву позивача про відвід експертів.

В судовому засіданні від 11 вересня 2019 року представником відповідача повторно подано клопотання про призначення у справі почеркознавчої експертизи (а.с. 128-129)

Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 11 вересня 2019 року задоволено клопотання представника відповідача, призначено у справі почеркознавчу експертизу, проведення якої доручено Київському науково-дослідному інституту судових експертиз. На вирішення експертизи поставити наступні питання:

- Чи виконано весь текст розписки від 20 травня 2015 року та дописку внизу неї ОСОБА_2 чи іншою особою?

- Чи відповідає давність виконання розписки від 20 травня 2015 року вказаній в ній даті?

- Чи є ознаки пізнішого внесення поправок (дописок) в розписку від 20 травня 2015 року?

- Чи виконано тект (підпис) наданої для дослідження розписки від 20 травня 2015 року з наслідуванням почерку (підпису) ОСОБА_2 ?

Оплату за проведення експертизи покладено на відповідача ОСОБА_2 .. Для проведення експертизи визначено строк у два місяці. У розпорядження експерта надано матеріали цивільної справи № 752/10337/18 (2/752/4650/18). (а.с. 131-132)

Отже, ураховуючи предмет спору та характер спірних правовідносин, а також те, що для встатиновлення часу написання тексту окремих частин розписки необхідні спеціальні знання, у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо, суд апеляційної інстанції доходить висновку про наявність у суду першої інстанції підстав для задоволення клопотання представника відповідача про призначення судової почеркознавчої експертизи.Саме висновок такої експертизи є одним із доказів, що може встановити обставини справи справи на які посилається сторона.

Враховуючи наведене, суд апеляційної інстанції вважає, що суд першої інстанції при задоволенні клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи дотримався положень статей 103, 104 Цивільного процесуального кодексу України та вірно застосував їх до спірних правовідносин.

Доводи апеляційної скарги про те, що відповідно до п.8 ч.2 ст. 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд вирішує питання про призначення експертизи, проте клопотання про призначення експертизи заявлено представником відповідача під час чергового судового засідання в усному вигляді та не містило обґрунтованих підстав для призначення експертизи, суд апеляційної інстанції не приймає до уваги, оскільки зазначене спростовується наведеними позивачем у апеляційній скарзі поясненнями, де він стверджує, що аналогічне клопотання про призначення експертизи подавалось представником позивача з ідентичними обґрунтуваннями та переліком питань.

Доводи апеляційної скарги про те, що відповідач та його представник не надали відзиву на позов, клопотань, пояснень, заяв, які б свідчили про заперечення чи не визнання самого факту написання відповідачем розписки про отримання ним коштів, суд апеляційної інстанції відхиляє, оскільки подання вищезазначених процесуальних документів це право позивача, а не обов`язок.

Доводи апеляційної скарги про те, що суд першої інстанції порушив вимоги статті 104 ЦПК України щодо порядку збору на надання експертам матеріалів, які надаються для дослідження, а також, судом першої інстанції не відібрані від відповідача експериментальні зразки почерку та підпису, і не зазначено переліку об`єктів, що пілягають дослідженню, суд апеляційнійної інстанції також не приймає до уваги, оскільки відповідно до оскаржуваної ухвали, суд першої інстанції у розпорядження експерта надав матеріали даної цивільної справи, крім того, суд за клопотанням експерта має право відбирати необхідні зразки підписів та приєднувати до матеріалів справи відповідні документи.

Доводи апеляційної скарги про те, що друге і третє питання в оскаржуваній ухвалі необґрунтовані та призведуть до унеможливлення повторного проведення експертизи, оскільки вирізані фрагменти будуть необоротно втрачені, суд апеляційної інстанції відхиляє, оскільки призначення експертизи дасть можливість встановити дійсні обставини справи, крім того, наперед неможливо сказати про необхідність повторного призначення почеркознавчої експертизи та неможливість її проведення.

Інші доводи апеляційної скарги не спростовують правильності висновків суду першої інстанції.

Відповідно до статті 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Таким чином, доводи апеляційної скарги не спростовують правильності висновків суду першої інстанції, ухвала суду постановлена з додержанням норм процесуального права, і правильним застосуванням норм матеріального права, і не може бути скасована з підстав, викладених у апеляційній скарзі.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.374, 375 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Голосіївського районного суду міста Києва від 11 вересня 2019 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Повний текст постанови складено «21» січня 2020 року.

Головуючий суддяЛ.П. Сушко
СуддіВ.В. Гуль О.І. Сліпченко