Справа № 697/70/20
№ пров. 2/697/252/2020
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.01.2020 р. м. Канів

Суддя Канівського міськрайонного суду Черкаської області Льон О.М. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 до Таганчанської сільської ради об`єднаної територіальної громади Черкаської області, треті особи без самостійних вимог: Черкаська обласна організація Профспілки працівників освіти і науки України Федерації профспілок України, Управління Держпраці у Черкаській області про визнання дій неправомірними та скасування рішення, -

ВСТАНОВИВ:

15.01.2019 ОСОБА_1 звернулася в суд в інтересах ОСОБА_2 до Таганчанської сільської ради об`єднаної територіальної громади Черкаської області, треті особи без самостійних вимог: Черкаська обласна організація Профспілки працівників освіти і науки України Федерації профспілок України, Управління Держпраці у Черкаській області про визнання дій неправомірними та скасування рішення. Просить визнати незаконним та скасувати Рішення 14 сесії VII скликання Таганчанської сільської ради об`єднаної територіальної громади Черкаської області від 22.08.2019 № 14-2 /VII "Про утворення комунального закладу "Загальноосвітня школа I-III ступенів Таганчанської сільської ради Черкаської області" в частині:

- утворення Комунального закладу "Загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів Таганчанської сільської ради Черкаської області". Скорочена назва - КЗ " ЗОШ I- III ст. Таганчанської с/р. Черкаської обл." Юридична адреса закладу: 19052, Черкаська область, Канівський район, с. Таганча, вулиця Центральна будинок 46;

- затвердження Статуту Комунального закладу "Загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів Таганчанської сільської ради Черкаської області " згідно з додатком 1;

- проведення державної реєстрації комунального закладу відповідно до чинного законодавства.

Визнати незаконним та скасувати рішення Дев`ятнадцятої сесії VII скликання Таганчанської сільської ради об`єднаної територіальної громади Черкаської області від 06.12.2019 №19-3/VII «Про припинення діяльності Комунального закладу «Загальноосвітня школа І-Ш ступенів імені С.К. Федоренка Таганчанської сільської ради Черкаської області» шляхом ліквідації». Стягнути з відповідача на користь позивача понесені ним судові витрати.

Ознайомившись з вказаною заявою, суддя приходить до таких висновків.

За статтею 125 Конституції України судоустрій в Україні будується за принципами територіальності та спеціалізації і визначається законом.

Відповідно до ч.1 ст. 18 Закону України від 02 червня 2016 року № 1402-VIII «Про судоустрій і статус суддів» суди спеціалізуються на розгляді цивільних, кримінальних, господарських, адміністративних справ, а також справ про адміністративні правопорушення.

З метою якісної та чіткої роботи судової системи міжнародним і національним законодавством передбачено принцип спеціалізації судів.

Система судів загальної юрисдикції є розгалуженою. Судовий захист є основною формою захисту прав, інтересів та свобод фізичних і юридичних осіб, державних та суспільних інтересів.

Судова юрисдикція - це інститут права, територіальності та спеціалізації і визначається законом.

За вимогами частини який покликаний розмежувати між собою компетенцію як різних ланок судової системи, так і різні види судочинства - цивільне, кримінальне, господарське та адміністративне.

Критеріями розмежування судової юрисдикції, тобто передбаченими законом умовами, за яких певна справа підлягає розгляду за правилами того чи іншого виду судочинства, є суб`єктний склад правовідносин, предмет спору та характер спірних матеріальних правовідносин у їх сукупності. Крім того, таким критерієм може бути пряма вказівка в законі на вид судочинства, у якому розглядається визначена категорія справ.

Предметна юрисдикція - це розмежування компетенції цивільних, кримінальних, господарських та адміністративних судів. Кожен суд має право розглядати і вирішувати тільки ті справи (спори), які віднесені до їх відання законодавчими актами, тобто діяти в межах встановленої компетенції.

При визначенні предметної юрисдикції справ суди повинні виходити із суті права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа, заявлених вимог, характеру спірних правовідносин, змісту та юридичної природи обставин у справі.

За загальним правилом, передбаченим у пунктах 1 частини першої статті 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи про захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин, інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства.

Тобто в порядку цивільного судочинства розглядаються справи, що виникають із приватноправових відносин.

Приватноправові відносини вирізняються наявністю майнового чи немайнового особистого інтересу учасника. Спір має приватноправовий характер, якщо він обумовлений порушенням або загрозою порушення приватного права чи інтересу, як правило майнового, конкретного суб`єкта, що підлягає захисту в спосіб, передбачений законодавством для сфери приватноправових відносин, навіть якщо до порушення приватного права чи інтересу призвели управлінські дії суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно з пунктом першим частини першої статті 19 КАС України, юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема: на спори фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів або правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Вжитий у цій процесуальній нормі термін «суб`єкт владних повноважень» означає орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг (пункт 7 частини першої статті 4 КАС України).

Відповідно до роз`яснень, наданих судам у п. 3 Постанови пленуму ВАСУ від 20.05.2013 №8 «Про окремі питання юрисдикції адміністративних судів», суди повинні звертати увагу на те, що спір набуває ознак публічно-правового за умов не лише наявності серед суб`єктів спору публічного органу чи посадової особи, а й здійснення ним (ними) у цих відносинах владних управлінських функцій.

З аналізу наведених процесуальних норм убачається, що до адміністративної юрисдикції відноситься справа, яка виникає зі спору в публічно-правових відносинах, що стосується цих відносин, коли один з його учасників - суб`єкт владних повноважень здійснює владні управлінські функції, в цьому процесі або за його результатами владно впливає на фізичну чи юридичну особу та порушує їх права, свободи чи інтереси в межах публічно-правових відносин.

Звертаючись до суду з даним позовом, представник позивача позовні вимоги обґрунтовував тим, що відповідно до п.п.4 п.5 Положення «Про освітній округ і опорний заклад освіти» засновник для прийняття рішення про створення освітнього округу, опорного закладу та його філій організовує проведення інформаційно-роз`яснювальної роботи серед громадськості щодо утворення опорних закладів та його філій. Таганчанською сільською радою, виконавчим комітетом сільської ради не було проведено жодних громадських обговорень (слухань) по питанню утворення Освітнього округу, Комунального закладу ЗОШ І-ІІІ ступенів Таганчанської сільської ради Черкаської області та його структурних підрозділів. Таким чином учасники навчально-виховного процесу (учні, педагогічні працівники, батьки та особи, які їх заміняють) громадськість населених пунктів с. Поташня, с.Таганча, с.Голяки, с.Мельники не були ознайомлені з планами Таганчанської сільської ради ОТГ. Сільська рада не має жодних підтверджуючих документів, відносно проведення таких обговорень (слухань).

Листом Управління Держпраці у Черкаській області № 8881/01-24/5566 від 10.10.2019 зазначено, що Рішенням сесії Таганчанської сільської ради від 22.08.2019 №l4-2/VII, яким утворено новий заклад КЗ Загальноосвітня школа І-Ш ступенів Таганчанської сільської ради Черкаської області, не відповідає вимогам Закону України «Про добровільне об`єднання територіальних громад».,

Під час розгляду питання на Чотирнадцятій сесії VII скликання Таганчанської сільської раді ОТГ Черкаської області від 22.08.2019 № 14-2/VII було порушено регламент її роботи в частині ознайомлення депутатів з питаннями, які розглядатимуться на сесії. Згідно регламенту роботи питання, які виносились на розгляд сесії повинні були бути доведені до відома депутатів не пізніше як за 8 днів до відкриття сесії. А по факту депутати не були ознайомлені з питаннями навіть в день проведення сесії.

Стороною у справі є Таганчанська сільська рада об`єднаної територіальної громади Черкаської області, тобто орган місцевого самоврядування. Спір виник щодо дотримання порядку прийняття оскаржуваних рішень.

Органи місцевого самоврядування відповідно до Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» наділені значними повноваженнями у різних галузях, зокрема, у сфері бюджету та фінансів, соціально-економічного і культурного розвитку, у сфері управління комунальною власністю, в галузі житлово-комунального господарства, у сфері регулювання земельних відносин, соціального захисту населення тощо. Реалізуючи зазначені повноваження, органи місцевого самоврядування наділені правом приймати управлінські рішення.

За приписами статті 11 Закону "Про загальну середню освіту" від 13.05.1999N651-XIV, рішення про створення, реорганізацію, ліквідацію чи перепрофілювання (зміну типу) закладу загальної середньої освіти незалежно від підпорядкування, типу і форми власності приймає його засновник (засновники).

Засновником закладу загальної середньої освіти може бути орган державної влади від імені держави, відповідна рада від імені територіальної громади (громад), фізична та/або юридична особа (зокрема релігійна організація, статут (положення) якої зареєстровано у встановленому законодавством порядку), рішенням та за рахунок майна яких засновано заклад загальної середньої освіти або які в інший спосіб відповідно до законодавства набули прав і обов`язків засновника.

Згідно частини 2 статті 66 Закону України «Про освіту» 5 вересня 2017 року N 2145-VIII (далі Закон N 2145-VIII) районні, міські ради та ради об`єднаних територіальних громад, зокрема, відповідають за реалізацію державної політики у сфері освіти та забезпечення якості освіти на відповідній території, забезпечення доступності дошкільної, початкової та базової середньої освіти, позашкільної освіти; планують та забезпечують розвиток мережі закладів дошкільної, початкової та базової середньої освіти, позашкільної освіти; мають право засновувати заклади освіти, реорганізовувати і ліквідовувати їх.

Відповідно до пункту 20 частини 1 статті 43 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» виключно на пленарних засіданнях районної, обласної ради вирішуються такі питання: вирішення в установленому законом порядку питань щодо управління об`єктами спільної власності територіальних громад сіл, селищ, міст, районів у містах, що перебувають в управлінні районних і обласних рад; призначення і звільнення їх керівників;

Порядок утворення та основні засади діяльності освітнього округу визначаються Положенням про освітній округ, затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України від 27 серпня 2010 року №777 (далі - Положення № 777).

Пункт 2 Положення №777 передбачає, що засновниками (співзасновниками) освітнього округу (опорного закладу, його філій) можуть бути представницькі органи місцевого самоврядування об`єднаних територіальних громад, районні ради (далі - засновники).

Аналіз наведених правових норм дає підстави дійти до висновку про те, що рішення про створення, ліквідацію та реорганізацію освітнього округу та навчального закладу комунальної форми власності приймає місцева (сільська, селищна, міська) рада, у віданні якої перебуває відповідний навчальний заклад (їх об`єднання).

Отже, можна зробити висновок, що у вказаних правовідносинах Таганчанська сільська рада об`єднаної територіальної громади Черкаської області реалізує свої повноваження як суб`єкт владних повноважень у сфері публічно-правових відносин.

За вказаних обставин суд дійшов висновку, що між сторонами у справі виник публічно-правовий спір, який підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства.

Разом із тим, ч. 1 ст. 20 КАС України визначено вичерпний перелік справ, які підсудні місцевим загальним судам як адміністративним судам. Згідно ч. 2 ст. 20 КАС України окружним адміністративним судам підсудні всі адміністративні справи, крім визначених частиною першою цієї статті.

Отже, з урахування вимог статті 20 КАС України, вказаний позов належить до компетенції окружного адміністративного суду.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства. Відмовляючи у відкритті провадження з підстави, встановленої пунктом 1 частини першої цієї статті, суд повинен роз`яснити заявнику, до юрисдикції якого суду віднесено розгляд справи (ч. 5 ст. 186 ЦПК України).

Керуючись ст.ст. 19, 186, 260 ЦПК України, ст.ст.4,19,21 КАС України, суддя

УХВАЛИВ:

У відкритті провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 до Таганчанської сільської ради об`єднаної територіальної громади Черкаської області, треті особи без самостійних вимог: Черкаська обласна організація Профспілки працівників освіти і науки України Федерації профспілок України, Управління Держпраці у Черкаській області про визнання дій неправомірними та скасування рішення- відмовити.

Роз`яснити представнику позивача, що йому необхідно звернутися з вищевикладеним позовом в порядку адміністративного судочинства до Черкаського окружного адміністративного суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом 15 днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О . М . Льон