У Х В А Л А

Іменем України

10 грудня 2020 року Суддя Деснянського районного суду міста Києва Галась І.А, розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Ліко-Житлосервіс» про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальні послуги з ОСОБА_1 ,

ВСТАНОВИВ:

Судовим наказом Деснянського районного суду міста Києва від 02.12.2019 з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Ліко-Житлосервіс» стягнуто заборгованість за оплату житлово-комунальні послуги у розмірі 12 670,86 грн.

08.12.2020 ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою, в якій просить скасувати вказаний судовий наказ та вирішити питання про поворот виконання судового наказу, посилаючись на те, що про наявність судового наказу дізналася лише 19.11.2020 та судовий наказ не обґрунтований.

Суд, дослідивши матеріали справи вважає, що заява підлягає частковому задоволенню.

Відповідно до ч. 3ст. 171 Цивільного процесуального кодексу України, суддя не пізніше двох днів після подання заяви про скасування судового наказу постановляє ухвалу про скасування наказу, якщо відсутні підстави для повернення заяви про скасування судового наказу.

Суд вважає, що підстави для повернення заяви про скасування судового наказу відсутні, а тому судовий наказ підлягає скасуванню.

Щодо вимоги про поворот виконання судового наказу, то суд зазначає таке.

Згідно до вимог ч. 3 ст.171 Цивільного процесуального кодексу України, в ухвалі про скасування судового наказу суд за клопотанням боржника вирішує питання про поворот виконання судового наказу в порядку, встановленому статтею 444 цього Кодексу.

Відповідно дост. 444 Цивільного процесуального кодексу України,до заяви про поворот виконання рішення шляхом повернення стягнутих грошових сум, майна або його вартості додається документ, який підтверджує те, що суму, стягнуту за раніше прийнятим рішенням, списано установою банку або майно вилучено державним або приватним виконавцем.

Однак, заявником, в супереч вищевказаній нормі, не додано до заяви документ, на підставі якого суд може вставити суму безпідставно стягнутих коштів, і чи мало місце стягнення коштів взагалі.

Тому, у суду відсутні правові підстави для задоволення вимоги заяви про поворот виконання судового наказу.

На підставі викладеного та керуючисьст.ст. 171, 444 Цивільного процесуального кодексу України,

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Ліко-Житлосервіс» про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальні послуги з ОСОБА_1 - задовольнити частково.

Судовий наказ № 754/15981/19 від 02.12.2019 виданий Деснянського районного суду міста Києва за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Ліко-Житлосервіс» про видачу судового наказу про стягнення заборгованості про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальні послуги з ОСОБА_1 - скасувати.

В іншій частині вимог заяви відмовити.

Роз`яснити заявнику (стягувачу) його право звернутися до суду з тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження.

Ухвала підлягає оскарженню лише в частині відмови у повороті виконання судового наказу, в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя І.А. Галась