Справа №295/339/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.01.2020 року м. Житомир

Суддя Богунського районного суду м. Житомира Слюсарчук Н.Ф., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право на користування житловим приміщенням, -

ВСТАНОВИВ:

10.01.2020 року позивач звернулася до суду з даним позовом, в якому просить визнати ОСОБА_3 таким, що втратив право користування жилим приміщенням, за адресою: АДРЕСА_1 .

З позовної заяви вбачається, що позивачем не дотриманні норми цивільного процесуального права України, чинного на день звернення позивача до суду, а саме ст. 175 ЦПК, де зазначено, що позовна заява повинна містити:

- п.5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини справи, зокрема:

?позивачу потрібно уточнити норми чинного законодавства, що регулюють спірні правовідносини, оскільки не зрозумілі підстави визнання відповідача такими, що втратив право на користування жилим приміщенням, оскільки ст. 107 ЖК України регулюють правовідносини між наймодавцем, наймачем та членами його сім`ї щодо користування жилим приміщенням в будинку, який належить до державного чи громадського житлового фонду, а зі змісту позовної заяви вбачається, що спіриний будинок належить позивачу на праві власності, згідно копії договору дарування частини будинку від 29.09.2009 року, що міститься в матеріалах справи;

?не зрозуміло зміст позовних вимог, а саме: з якої підстави, передбаченою чинним законодавством, позивач просить визнати відповідача таким, що втратив право на користування жилим приміщенням, в зв`язку з переїздом на інше постійне місце проживання чи у зв`язку з відсутністю в спірному помешканні без поважних причин понад встановлені законом строки.

Окрім того, позивачу необхідно вказати посилання на вимоги чинного законодавства щодо визнання відповідача, таким, що втратив право користування житловим приміщенням, (посилання на терміни), оскільки зазначені в позовній заяві вимоги не передбачають визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.

За змістом ч. 4 ст. 177 Цивільного процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленихпорядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, а згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Оплата судового збору за подання до суду позовної заяви здійснюється у розмірах визначених Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» від 22 травня 2015 року №484-VIII, який набрав чинності з 1 вересня 2015 року та яким внесено зміни до Закону України «Про судовий збір», у відповідності до п. 1 ч. 2 ст. 4 якого за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем ставка судового збору становить 1 відсоток від ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (768,40 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (9605,00 грн.).

Таким чином, позивачем не сплачено судовий збір (УДКСУ у м.Житомирі КОД , банк отримувача ГУДКСУ у Житомирскій області, код МФО 811039, р/р НОМЕР_1 , призначення платежу «Судовий збір», код платежу 22030001).

У позовній заяві міститься клопотання позивача про звільнення позивача від сплати судового збору. Обґрунтовуючи клопотання, позивач вказала, що має вкрай скрутний майновий стан, отримує пенсію, яка є єдиним її доходом, у зв`язку з чим просить звільнити її від сплати судового збору.

Стаття 8 Закону України «Про судовий збір» регулює питання відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення йогорозміру або звільнення від його сплати.

Так, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сімї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена;

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Приймаючи до уваги вищевикладене, суд вважає за необхідне відмовити позивачу в задоволенні клопотанні про звільнення від сплати судового збору, в зв`язку з відсутністю доказів, що підтверджують скрутне матеріальне становище.

Отже, як вбачається з матеріалів справи позивачем не дотримано вищезазначених норми ЦПК України.

Виходячи з вищезазначеного і відповідно до ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175, 177 ЦПК України, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків. В разі невиконання вимог, вказаних в ухвалі про залишення позовної заяви без руху, позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачеві.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 258, 260 ЦПК України, суддя, -

Постановив:

Відмовити в задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право на користування житловим приміщенням - залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати семи днів з дня вручення копії ухвали суду для усунення зазначених в ній недоліків.

Роз`яснити позивачу, що якщо відповідно до ухвали суду у встановлений строк вимоги ухвали суду будуть виконані, позовна заява буде вважатися поданою в день первісного її подання, а інакше заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Н. Ф. Слюсарчук