Справа № 357/8885/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 січня 2020 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді - Кошель Л. М. ,

при секретарі - Вангородська О. С.,

розглянувши в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа приватний нотаріус Білоцерківського міського нотаріального округу Київської області Федоряка Ольга Сергіївна про встановлення факту проживання чоловіка та жінки однією сім`єю без реєстрації шлюбу та зміну черговості одержання права на спадкування, -

В С Т А Н О В И В :

Позивачка звернулася до суду з цивільним позовом до ОСОБА_2 , третя особа приватний нотаріус Білоцерківського міського нотаріального округу Київської області Федоряка О.С. про встановлення факту проживання чоловіка та жінки однією сім`єю без реєстрації шлюбу та зміну черговості одержання права на спадкування. Заява мотивована тим, що в період з 2005 року по 17 червня 2019 р. ОСОБА_1 та ОСОБА_3 перебували у фактичних шлюбних відносинах та проживали однією сім`єю, як чоловік і жінка без реєстрації шлюбу за адресою: АДРЕСА_1 , вели спільне господарство, були пов`язані спільним побутом, мали взаємні права та обов`язки. ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 помер. Після його смерті відкрилася спадщина. ОСОБА_1 прийняла спадщину, як спадкоємець четвертої черги, подавши в установлений законом строк заяву до нотаріальної контори. З метою прийняття спадщини у першій черзі разом із сином спадкодавця, позивачка просила суд встановити факт проживання однією сім`єю як чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу ОСОБА_1 та ОСОБА_3 по день смерті ОСОБА_3 ; змінити черговість спадкування після померлого ОСОБА_3 , надавши ОСОБА_1 право на спадкування у першій черзі спадкоємців за законом.

Відповідач ОСОБА_2 позов визнав.

За ч.ч. 1, 4 ст. 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку, що позов обґрунтований і підлягає до задоволення з наступних підстав.

Встановлено, що в період з 2005 року по ІНФОРМАЦІЯ_2 року ОСОБА_1 та ОСОБА_3 перебували у фактичних шлюбних відносинах, постійно мешкали за адресою: АДРЕСА_1 , були пов`язанні спільним побутом, сімейним бюджетом, що підтверджується матеріалами справи, зокрема фотокартками, договорами про надання споживчого кредиту та заставу рухомого майна на ім`я ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , квитанціями про повернення кредитних коштів.

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 помер, що підтверджується свідоцтвом серії НОМЕР_1 /а.с. 12/. Після його смерті відкрилася спадщина. ОСОБА_1 прийняла спадщину, подавши в шестимісячний строк заяву до приватного нотаріуса.

З матеріалів справи вбачається, що спадкоємцем першої черги за законом є син померлого, відповідач по справі ОСОБА_2 . 09.12.2019 року він подав заяву приватному нотаріусу Білоцерківського міського нотаріального округу Київської області Федоряці О.С., про відмову від прийняття спадщини, яка залишилась після померлого ОСОБА_3 . Встановлена обставина підтверджується матеріалами спадкової справи № 27/2019.

Вирішуючи спір по суті, суд виходить з наступного.

Частинами 2, 4 ст. 3 СК України визначено, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Сім`я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства.

Відповідно до ст.74 СК України якщо жінка та чоловік проживають однією сім`єю, але не перебувають у шлюбі між собою або в будь-якому іншому шлюбі, майно, набуте ними за час спільного проживання, належить їм на праві спільної сумісної власності, якщо інше не встановлено письмовим договором між ними. На майно, що є об`єктом права спільної сумісної власності жінки та чоловіка, які не перебувають у шлюбі між собою або в будь-якому іншому шлюбі, поширюються положення глави 8 цього Кодексу.

Згідно роз`яснень Верховного Суду України у листі «Судова практика розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення» від 01.01.2012 року, доказами, які свідчать про факт проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу можуть бути: свідоцтва про народження дітей, довідки з місця проживання, свідчення свідків, листи ділового та особистого характеру тощо). Також це можуть бути: свідоцтво про смерть одного із "подружжя", свідоцтва про народження дітей, в яких чоловік у добровільному порядку записаний як батько, виписки з погосподарських домових книг про реєстрацію чи вселення; докази про спільне придбання майна як рухомого, так і нерухомого (чеки, квитанції, свідоцтва про право власності); заяви, анкети, квитанції, заповіти, ділова та особиста переписка, з яких вбачається, що "подружжя" вважали себе чоловіком та дружиною, піклувалися один про одного; довідки житлових організацій, сільських рад про спільне проживання та ведення господарства.

Конституційним Судом України у рішенні від 03.06.1999 р. за № 5-рп/99 (справа про офіційне тлумачення терміна «член сім`ї») визначено таку обов`язкову ознаку члена сім`ї, як ведення спільного господарства.

Судом було встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_3 проживали однією сім`єю без реєстрації шлюбу, до настання смерті останнього. Для реалізації спадкових прав позивачці необхідно отримати таке право у першій черзі спадкоємців за законом.

Суспільні відносини, пов`язані зі здійсненням прав на спадкування врегульовані Книгою шостою Цивільного Кодексу України.

Так, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців) (ст. 1216 Кодексу).

У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. У другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. У третю чергу право на спадкування за законом мають рідні дядько та тітка спадкодавця. У четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини (ст. 1261-1264 Кодексу).

Відповідно до ст. 1258 Кодексу, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

За приписами ч. 2 ст. 1259 Кодексу, фізична особа, яка є спадкоємцем за законом наступних черг, може за рішенням суду одержати право на спадкування разом із спадкоємцями тієї черги, яка має право на спадкування, за умови, що вона протягом тривалого часу опікувалася, матеріально забезпечувала, надавала іншу допомогу спадкодавцеві, який через похилий вік, тяжку хворобу або каліцтво був у безпорадному стані.

У п. 5.2 Листа від 16.05.2013 р. № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» Вищим спеціалізованим судом України роз`яснено, що черговість одержання права на спадкування може бути змінена шляхом договору між спадкоємцями, які прийняли спадщину (ч. 1 ст. 1259 ЦК), або на підставі рішення суду (ч. 2 ст. 1259 ЦК).

Судовий порядок зміни черговості застосовується на підставі задоволення позову спадкоємця наступних черг до спадкоємців тієї черги, які безпосередньо закликаються до спадкування. Право на пред`явлення позову про зміну черговості спадкування мають лише спадкоємці за законом.

Підставами для задоволення такого позову є сукупність наступних юридичних фактів, встановлених у судовому порядку: 1) здійснення опіки над спадкодавцем, тобто надання йому нематеріальних послуг (спілкування, поради та консультації, поздоровлення зі святами); 2) матеріальне забезпечення спадкодавця; 3) надання будь-якої іншої допомоги спадкодавцеві, тобто такої допомоги, яка має матеріалізоване вираження, - прибирання приміщення, приготування їжі, ремонт квартири; 4) тривалий час здійснення дій, визначених у пунктах 1 - 3; 5) безпорадний стан спадкодавця, тобто такий стан, під час якого особа неспроможна самостійно забезпечувати свої потреби, викликаний похилим віком, тяжкою хворобою або каліцтвом. Для задоволення позову необхідна наявність всіх п`яти вищезазначених обставин.

Судом було встановлено, що позивачка тривалий час надавала матеріальну допомогу ОСОБА_3 та доглядала за ним, у зв`язку з його хронічною хворобою. Такі доводи не заперечуються і самим відповідачем ОСОБА_2 .

З огляду на вище викладене, суд дійшов висновку про достатність доказів на підтвердження факту проживання однією сім`єю як чоловік та жінка без реєстрації шлюбу ОСОБА_1 та ОСОБА_3 . Також правомірною є вимога позивачки про зміну черговості спадкування у першій черзі спадкоємців за законом.

А тому, керуючись ст.ст. 1258, 1259, 1261-1264 ЦК України, ст.ст. 3, 74 СК України, ст. ст. 4, 12, 13, 76-81, 206, 258-259, 265, 268, 354-355 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В :

Позов задовольнити.

Встановити факт проживання однією сім`єю як чоловік та жінка без реєстрації шлюбу ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , в період з 2005 року по день смерті ОСОБА_3 .

Змінити черговість спадкування після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 .

Надати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 право на спадкування у першій черзі спадкоємців за законом.

Рішення суду може бути оскаржене.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Судове рішення складене 15.01.2020 року.

СуддяЛ. М. Кошель