У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"09" грудня 2020 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючої судді Яровенко Н.О.,

при секретарі Локотковій І.С.,

за участі:

заявника ОСОБА_1 ,

представника заявника ОСОБА_2 ,

розглянувши за правилами окремого провадження у судовому засіданні клопотання представника заінтересованої особи Київської міської ради про залишення заяви без розгляду,

в с т а н о в и в:

В провадженні Дніпровського районного суду м. Києва знаходиться цивільна справа за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Головне територіальне управління юстиції в м. Києві, Київська міська рада, про встановлення факту проживання однією сім`єю.

23 листопада 2020 року до суду надійшло клопотання представника заінтересованої особи Київської міської ради про залишення позову без розгляду мотивуючи тим, що при розгляді даної справи в порядку окремого провадження виникає спір про право, оскільки Київська міська рада оспорює право заявника на спадкове майно.

Заявник та його представник в судовому засіданні заперечували щодо даного клопотання та в свої письмових запереченнях Послався на постанову Київського апеляційного суду від 04 травня 2020 року по даній справі.

Представник заінтересованої особи ГТУЮ у м. Києві в судове засідання не з`явився. Надіслав до суду письмові пояснення в яких просив розгляд справи проводити у їх відсутність. Та прийняти рішення згідно чинного законодавства.

Суд, вивчивши клопотання представника Київської міської ради, заслухавши думку заявника та його представника, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Статтею 293 ЦПК України передбачено, що окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. Суд розглядає в порядку окремого провадження справи про: обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи; надання неповнолітній особі повної цивільної дієздатності; визнання фізичної особи безвісно відсутньою чи оголошення її померлою; усиновлення; встановлення фактів, що мають юридичне значення; відновлення прав на втрачені цінні папери на пред`явника та векселі; передачу безхазяйної нерухомої речі у комунальну власність; визнання спадщини відумерлою; надання особі психіатричної допомоги в примусовому порядку; примусову госпіталізацію до протитуберкульозного закладу; розкриття банком інформації, яка містить банківську таємницю, щодо юридичних та фізичних осіб.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту: 1) родинних відносин між фізичними особами; 2) перебування фізичної особи на утриманні; 3) каліцтва, якщо це потрібно для призначення пенсії або одержання допомоги по загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню; 4) реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу, усиновлення; 5) проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу; 6) належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті; 7) народження особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту народження; 8) смерті особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту смерті; 9) смерті особи, яка пропала безвісти за обставин, що загрожували їй смертю або дають підстави вважати її загиблою від певного нещасного випадку внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру.

У судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Як роз`яснено у пункті 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 за №5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» (з подальшими змінами та доповненнями), в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Дніпровського районного суду від 30 вересня 2019 року відмовлено у відкритті провадження за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Десята Київська державна нотаріальна контора, про встановлення факту проживання однією сім`єю.

Заявник не погоджуючись з даною ухвалою суду від 30 вересня 2019 року подав апеляційну скаргу за результатами розгляду якої, постановою Київського апеляційного суду від 04 травня 2020 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено. Ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 30 вересня 2019 року про відмову у відкритті провадження у справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Десята Київська державна нотаріальна контора, про встановлення факту проживання однією сім`єю скасовано, а справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду справи.

В своїй постанові Київський апеляційний суд від 04 травня 2020 року зазначив, що заяву про встановлення факту, що має юридичне значення, подано апелянтом до суду в порядку окремого провадження саме з метою захисту своїх прав та інтересів при вирішенні питання щодо оформлення спадщини в нотаріальній конторі, а не для вирішення спору про право на спадщину.

За таких обставин, суд приходить до висновку, про клопотання представника КМР задоволенню не підлягає, оскільки судом апеляційної інстанції дане питання вже розглядалося та на даний час набрало законної сили.

На підставі викладеного, керуючись вимогами п. 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», ст. ст. 260, 293, 294, 353, 354 ЦПК України, -

п о с т а н о в и в:

В задоволенні клопотання представника заінтересованої особи Київської міської ради про залишення заяви без розгляду відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 09 грудня 2020 року.

Суддя Н.О. Яровенко