Справа №524/9179/18
Провадження №2/524/52/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 січня 2020 року Автозаводський районний суд м. Кременчука в складі: Головуючого судді - Андрієць Д.Д., за участю секретаря - Шило В.С., представника позивача - Нестеренко А.В. , відповідача - ОСОБА_2 , представника відповідача - ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кременчуці цивільну справу за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

ВИМОГИ ПОЗИВАЧА

ОСОБА_5 звернулась до Автозаводського районного суду м.Кременчука із позовом в якому просила суд визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 матері - ОСОБА_6 тривалістю 3 місяці з дня набрання рішенням законної сили.

ПОЗИЦІЇ ПОЗИВАЧА

Свої вимоги позивач мотивувала тим, що 25.09.2018 вона отримала лист приватного нотаріуса Кременчуцького міського нотаріального округу, з якого їй стало відомо про те, що за життя її матір`ю ОСОБА_6 було складено заповіт, яким вона все своє майно в рівних частках заповідала їй, ОСОБА_5 , та її брату, ОСОБА_7 .. Її брат свідомо вводив її в оману щодо складеного ОСОБА_6 заповіту, вказуючи на те, що все своє майно остання заповіла йому. Крім того, її стан здоров`я, постійні хвороби не дозволяли їй своєчасно звернутись до нотаріуса для прийняття спадщини.

В судому засіданні представник позивача - адвокат Нестеренко А.В. позов підтримала та просила його задовольнити з підстав, викладених в позовній заяві. Наголошувала на тому, що позивач була не обізнана щодо змісту складеного її матір`ю заповіту. Також просила суд врахувати як поважну причину пропуску строку для прийняття спадщини тривалу хворобу та тяжкий стан здоров`я позивача, виражені порушення психічних функцій організму позивача, підтверджені наданими суду документами.

ЗАПЕРЕЧЕННЯ ВІДПОВІДАЧА

Відповідач проти задоволення позову заперечувала. В своєму відзиві зазначила, що під час складання заповіту ОСОБА_6 , позивач по справі, ОСОБА_5 та її, ОСОБА_2 , чоловік, який є братом позивача - ОСОБА_7 були присутніми, тому позивачу був відомий зміст заповіту. В 2014 році позивач приїздила на поховання ОСОБА_6 , пересувалась та одягалась самостійно, спілкувалась зі всіма. Вважає, що будь-яких перепон для вчинення дій - звернення із заявою про прийняття спадщини у позивача не було.

В судовому засіданні відповідач та її представник проти задоволення позову заперечували. Просили врахувати те, що позивач разом із своїм братом, ОСОБА_7 , супроводжували свою маму, ОСОБА_6 , до нотаріуса для складання нею заповіту, тому позивачу було відомо про його зміст. Підстав приховувати від позивача зміст заповіту матері у ОСОБА_7 і самої ОСОБА_6 не було. На думку відповідача, незважаючи на перенесене захворювання, ОСОБА_5 поводилась цілком адекватно і перешкод у своєчасному прийнятті нею спадщини не було.

ПОЯСНЕННЯ ТРЕТЬОЇ ОСОБИ

Від приватного нотаріуса Кременчуцького міського нотаріального округу Цемаха Володимира Аркадійовича надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

ЗАЯВИ, КЛОПОТАННЯ, ІНШІ ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ У СПРАВІ

Судом за клопотанням позивача витребувано від приватного нотаріуса Кременчуцького міського нотаріального округу Цемаха Володимира Аркадійовича належним чином завірену копію заповіту ОСОБА_6 , посвідченого 26.08.2010 за реєстровим номером №2113 та відомості про спадкоємців ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ..

В судовому засіданні 04.03.2019 задоволено клопотання відповідача та його представника про допит свідків.

Ухвалою суду від 16 серпня 2019 року відмовлено у задоволенні клопотання представника позивача про призначення по справі амбулаторної комплексної психолого-психіатричної експертизи.

ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ

26.08.2010 приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Цемахом В.А. посвідчено заповіт, за яким ОСОБА_6 все своє майно, де б воно не було, в рівних частках заповідала ОСОБА_7 та ОСОБА_5 ..

Сторонами не заперечувалось те, що мати позивача - ОСОБА_6 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , а брат позивача, ОСОБА_7 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Згідно повідомлення приватного нотаріуса Кременчуцького міського нотаріального округу Цемаха В.А. спадкова справа після померлої ОСОБА_6 не заводилась. Відповідно до вимог ч.3 ст.1268 ЦК України шляхом постійного проживання спадкове майно прийняв ОСОБА_7 , але не оформив своїх спадкових прав та помер.

14.05.2018 приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Цемахом В.А. заведена спадкова справа після померлого ОСОБА_7

ОСОБА_5 з 01.05.2015 встановлено 2 групу інвалідності, що підтверджується довідкою серії МСЭ 2013 №1171431 .

НОРМИ ПРАВА

Згідно зі статтею 1233 Цивільного кодексу України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Статтею 1223 Цивільного кодексу України встановлено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 Цивільного кодексу України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 Цивільного кодексу України).

В ст.1272 Цивільного кодексу України визначено, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

ВИСНОВКИ СУДУ

Право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду в постанові від 06 травня 2019 року по справі № 196/1157/16(№ 61-27722св18) виклав наступні висновки: «Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Разом з тим Пленум Верховного Суду України у пункті 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.»

Суд відзначає, що звертаючись до суду із позовом ОСОБА_5 вказується 2 підстави для надання їй додаткового строку для прийняття спадщини, а саме: - те, що вона не знала про складений спадкодавцем заповіт; - те, що стан її здоров`я своєчасно не дозволяв їй звернутись із заявою про прийняття спадщини.

Оцінюючі вказані доводи на відповідність їх ознаці поважності, суд приймає до уваги пояснення надані відповідачем, як свідком, а також пояснення свідка - ОСОБА_8 , які зазначили, що їм відомо про те, що позивач була присутньою при складанні ОСОБА_6 заповіту.

Крім того, суд вважає, що відсутність у позивача інформації про складання заповіту не є перешкодою для звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, з огляду на те, що право позивача на спадкування із заповіту не виникало, оскільки позивач є спадкоємцем І черги і, на думку суду, повинна була усвідомлювати її право на спадкування за законом.

Щодо іншої підстави для надання додаткового строку, а саме стану здоров`я позивача, суд відзначає наступне.

Так, на підтвердження викладених доводів, позивачем надано суду довідки про встановлення груп інвалідності серії « НОМЕР_2 » від 05.05.2015 та серії « НОМЕР_3 » від 17.04.2012, копію протоколу проведення МСЕГ у федеральній державній установі МСЕ №445.10.31/2015 від 05.05.2015, вкладиш до протоколу №445.10.31/2015 від 05.05.2015, довідку «Державної поліклініки №2» м.Бєлгорода, 19.11.2018 №3260/7.

Вказані документи, на думку суду, підтверджують те, що в період шестимісячного строку, встановленого для прийняття спадщини позивач проходила медико-соціальну експертизу для встановлення групи інвалідності та мала ряд захворювань, які продовжували існувати і на дату подання позову.

Суд вважає, що стан здоров`я позивача міг слугувати перешкодою для подання заяви про прийняття спадщини у строк, визначений в ст.1270 Цивільного кодексу України і на переконання суду, вказана обставина є поважною.

За таких обставин, суд приходить до висновку про обґрунтованість вимог позивача та вважає за можливе визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, відкритої після померлої ОСОБА_6 , тривалістю два місяці, який на думку суду є достатнім для вчинення таких дій.

Отже, позов ОСОБА_5 підлягає частковому задоволенню.

Оскільки позивач звільнена від сплати судового збору, а позов задоволено частково, суд стягує з відповідача на користь держави судовий збір в сумі 704,80 грн.

Керуючись ст. ст.10, 12, 81, 141, 258, 259, 263 - 265 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_5 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити частково.

Визначити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрованій за адресою: АДРЕСА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, відкритої після померлої ОСОБА_6 , тривалістю два місяці.

В іншій частині вимог - відмовити.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 на користь держави судовий збір в сумі 704,80 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Полтавського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 22.01.2020

Суддя Д.Д.Андрієць