Справа № 761/770/20
Провадження № 2/761/3716/2020
У Х В А Л А

про залишення заяви без руху

17 січня 2020 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Мальцев Д.О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Національного антикорупційного бюро України, Державного бюро розслідувань, Державного бюро розслідувань ТУ, Служби безпеки України, Державної казначейської служби України про відшкодування моральної шкоди, завданої неправомірною діяльністю органів державної влади,

В С Т А Н О В И В:

До Шевченківського районного суду м. Києва надійшов позов ОСОБА_1 до Національного антикорупційного бюро України, Державного бюро розслідувань, Державного бюро розслідувань ТУ, Служби безпеки України, Державної казначейської служби України про відшкодування моральної шкоди, завданої неправомірною діяльністю органів державної влади, відповідно до якого позивач просить:

-стягнути з Держави України в особі відповідачів: НАБУ, ДБР центрального офісу, ТУ ДБР у м. Києві і області, СБУ з Державного казначейства шляхом списання з Державного бюджету України через Державну казначейську службу України на користь позивача, потерпілого від протиправних дій і бездіяльності відповідачів №1, №2, №3, №4 суму моральної шкоди у розмірі 270 000, 00 грн. і суму судових витрат;

-стягнути з Держави України в особі відповідачів: НАБУ, ДБР центрального офісу, ТУ ДБР у м. Києві і області, СБУ, з Державного казначейства шляхом списання з Державного бюджету України через Державну казначейську службу України на користь позивача, потерпілого від протиправних дій відповідачів №1, №2, №3, №4 суму матеріальної шкоди як понесених позивачем матеріальних витрат на виготовлення і надання чисельних ксерокопій документів у розмірі орієнтовно 5 000, 00 грн. та вартість понесених позивачем витрат на вимушене лікування, уточнену копію квитанцій витрат, на які у розмірі 19 000, 00 грн. позивач надасть в підготовчому судовому засіданні, на якому позивач уточнить понесені ним матеріальні витрати.

Положеннями ч. 1 ст. 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Захист цивільних прав - це застосування цивільно-правових засобів з метою забезпечення цивільних прав.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України (ст.5 ЦПК України).

Кожна особа також має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Відтак, зазначена норма визначає об`єктом захисту порушене, невизнане або оспорене право чи цивільний інтерес. Порушення права пов`язане з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспоренні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи.

Таким чином, порушення, невизнання або оспорення суб`єктивного права є підставою для звернення особи за захистом свого права із застосуванням відповідного способу захисту.

Відповідно до ч. 1 ст. 175 ЦПК України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Суд звертає увагу на те, що від змісту позовної заяви залежить позиція відповідача, який як і позивач має право на судовий захист, а для реалізації цього права має бути обізнаним з тим, які вимоги до нього заявлені та з яких підстав і якими доказами це підтверджується.

При цьому, прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Вимоги до позовної заяви визначені статтями 175-177 ЦПК України.

Під час вивчення матеріалів вказаної позовної заяви було встановлено, що вони не відповідають вимогам ст. 175, 177 ЦПК України.

Згідно з положеннями п. 4, 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Позивач, визначаючи зміст позовних вимог, просить стягнути з Держави України в особі відповідачів на свою користь завдану моральну та майнову шкоду, разом з тим не вказує в який саме спосіб /солідарно чи окремо з кожного з них/ вказані кошти необхідно стягнути, оскільки відповідачі є юридичними особами та мають відповідні відкриті рахунки в ГУДКС України, з яких може здійснюватися списання бюджетних коштів.

За таких обставин, позивачу необхідно уточнити свої позовні вимоги та вказати спосіб стягнення зазначених коштів щодо кожного з відповідачів.

Також позивач вказує відповідачем 5 Державну казначейську службу України, при цьому, не наводить виклад обставин, якими обґрунтовує свої вимоги саме до відповідача 5, не вказує якими саме діями/бездіяльністю відповідач 5 порушив право позивача, не зазначає відповідні докази на підтвердження вказаних обставин.

За таких обставин, позивачу необхідно зазначити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги до Державної казначейської служби України та зазначити докази, що підтверджують вказані обставини або ж визначитись з її процесуальним статусом

Крім того, відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Так, позивач одним з відповідачів зазначає Державне бюро розслідувань, ТУ (відповідач 3), разом з тим в силу положень п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позивач повинен вказати повне найменування (для юридичних осіб) відповідача.

Отже позивачу необхідно вказати повне найменування (для юридичних осіб) відповідача 3.

Відповідно до п. 9 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити попередній (орієнтований) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

При цьому, відповідно до ч.1 ст. 134 ЦПК України, разом з першою заявою по суті спору кожна сторона подає до суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи.

Позивачем не надано до матеріалів справи попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи.

У зв`язку з наведеним, позивачу слід зазначити попередній (орієнтований) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Додатково суд роз`яснює, що згідно положень ч. 2-3 ст. 134 ЦПК України, у разі неподання стороною попереднього розрахунку суми судових витрат суд може відмовити їй у відшкодуванні відповідних судових витрат, за винятком суми сплаченого нею судового збору. Попередній розрахунок розміру судових витрат не обмежує сторону у доведенні іншої фактичної суми судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами за результатами розгляду справи.

Згідно п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається: у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку.

Так, позивач вказує ціну позову 275 000, 00 грн., при цьому просить стягнути на свою користь, крім вказаних коштів, ще близько 19 000, 00 грн.

Отже позивачу необхідно вказати ціну позову з урахуванням загального розміру моральної та матеріальної шкоди, яку позивач просить стягнути на свою користь.

Згідно ч. 1,2 ст. 185 ЦПК України, суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначає недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 175, 177, 185, 293, 315 ЦПК України, суддя,

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Національного антикорупційного бюро України, Державного бюро розслідувань, Державного бюро розслідувань ТУ, Служби безпеки України, Державної казначейської служби України про відшкодування моральної шкоди, завданої неправомірною діяльністю органів державної влади - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем ухвали суду. У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачу разом зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: