ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/8706/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" грудня 2020 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Коренюк А.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Служба у справах дітей Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації, про розірвання шлюбу, визначення місця проживання дитини та стягнення аліментів на утримання дитини, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про розірвання шлюбу, визначення місця проживання дитини та стягнення аліментів на утримання дитини.

15 грудня 2017 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» № 2147-VIIІ від 03 жовтня 2017 року, яким зокрема Цивільний процесуальний кодекс викладений в новій редакції.

Відповідно до п. 9 розділу ХІІ Перехідних положень ЦПК України справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Ст.ст. 175, 177 ЦПК України встановлені вимоги до заяви при подачі її до суду.

Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва від 09 листопада 2020 року дана заява залишена без руху та надано строк для усунення недоліків - п`ять днів з дня отримання заявником ухвали.

Заявник належним чином повідомлявся про залишення позову без руху для усунення недоліків, що підтверджується розпискою, врученого під особистий підпис 01 грудня 2020 року.

Проте станом на час постановлення даної ухвали позивачем недоліки не усунені.

Суддя, перевіривши дотримання позивачем вимог закону, вважає, що станом на час постановлення ухвали недоліки усунені не уцілому, а саме: не зазначені повні поштові адреси сторін та третьої особи (відсутній поштовий індекс), не зазначена ціна позову за правилом п.3 ч.1 ст. 176 ЦПК України, що суперечить п.3 ч.3 ст. 175 ЦПК України, адже ціна позову визначається у позовах про стягнення аліментів - сукупністю всіх виплат, але не більше ніж за шість місяців, не наданий платіжний документ про сплату судового збору за за дві окремі вимоги немайнового характеру (розірвання шлюбу, визначення місця проживання дитини) - 840 грн. 80 коп. х 2 = 1 681 грн. 60 коп. відповідно до Закону України "Про судовий збір", сплачені на рахунок УДК у Дарницькому районі м. Києва - 0003, не зазначена належна за територіальністю особа органу опіки й піклування відповідно до вимог ст. 19 СК України, на права та обов`язки якого впливають спірні правовідносини й участь якого є обов`язковою, відповідно не виконані вимоги ч.1 ст. 177 ЦПК України - не надано копії позовної заяви та всіх доданих до неї документів для вказаної особи, позов не містить відомостей про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися (п.6 ч.3 ст. 175 ЦПК України), відсутнє підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав (п.10 ч.3 ст. 175 ЦПК України), позов не містить відомостей про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися (п.6 ч.3 ст. 175 ЦПК України).

Так, відповідно до п.13 постанови № 10 ПЛЕНУМУ ВИЩОГО СПЕЦІАЛІЗОВАНОГО СУДУ УКРАЇНИ З РОЗГЛЯДУ ЦИВІЛЬНИХ І КРИМІНАЛЬНИХ СПРАВ від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», якщо в позовній заяві об`єднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, пов`язані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог (або загальною сумою).

Зазначені недоліки не дають правових підстав для відкриття провадження по справі.

Суддя рекомендує уважно ставитися до документів, які направляються до суду, перевіряти їх відповідність вимогам процесуального закону щодо форми та змісту, тобто ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до вимог частини 3 статті 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків (ч.5 ст. 185 ЦПК України).

Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржено. Копія позовної заяви залишається в суді (ч.6 ст. 185 ЦПК України).

При цьому суддя враховує прецедентну практику Європейського суду з прав людини, яка виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З цього приводу прецедент ними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Рішенням Європейського суду з прав людини визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням її справи, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, оскільки одним із критеріїв «розумності строку» є саме поведінка заявника. Так, суд покладає на заявника обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, які безпосередньо його стосуються, утримуватися від виконання заходів, що затягують провадження у справі, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для пришвидшення процедури слухання. Одним із таких прикладів, коли поведінка заявників стала однією з причин затягування розгляду справи, є ріщення Європейського суду з прав людини «Чікоста і Віола проти Італії».

Європейський суд з прав людини у справі «Каракуця проти України» зазначив, що неналежна зацікавленість у розгляді справи може бути підставою для процесуальних наслідків.

Зважаючи на наслідки розгляду заяви, відсутні підстави для вирішення питання про повернення судового збору, оскільки позивач при зверненні до суду судовий збір не сплатив.

На підставі вищенаведеного та, керуючись ч.ч.3, 5, 6 ст. 185 ЦПК України, Закону України "Про судовий збір", суддя -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Служба у справах дітей Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації, про розірвання шлюбу, визначення місця проживання дитини та стягнення аліментів на утримання дитини,- вважати неподаною, та разом із доданими до неї документами повернути заявнику.

Роз`яснити заявнику про те, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із аналогічною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду протягом п`ятнадцять днів з дня його (її) проголошення.

Відповідно до ст.355 ЦПК України апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Однак відповідно до пп. 15.5 п. 15 розділу «Перехідні положення» ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацією України у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Згідно ч.1 ст.354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Отже, строки оскарження судових рішень в апеляційному порядку складають 30 календарних днів - для рішень і 15 календарних днів - для ухвал, однак апеляційна скарга подається за старими правилами - через суд першої інстанції.

СУДДЯ: