233 Справа № 233/8887/19
УХВАЛА

про відкриття провадження у справі

20.01.20 року м. Костянтинівка

Суддя Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області Мартиненко В. С. , розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 , місцезнаходження: АДРЕСА_2 , про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати, середнього заробітку за час затримки розрахунку і моральної шкоди, -

В С Т А Н О В И Л А:

До Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області з вказаним позовом звернулася ОСОБА_1 , в якому просила стягнути з відповідача фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 на її користь нараховану, але невиплачену заробітну плату за період з 15.10.2019 р. по 15.11.2019 р. в сумі 4360,00 грн, середній заробіток за період затримки розрахунку з 16.11.2019 р. і до винесення судового рішення, а також стягнути з відповідача моральну шкоду у розмірі 1500 грн.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Відповідно до ч. 2 ст. 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Пунктом 1 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються, зокрема позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Проте однією з позовних вимог позивача є вимога про відшкодування моральної шкоди в розмірі 1500,00 грн. Вказана вимога має майновий характер, що відповідає висновку Верховного Суду, викладеному в постанові від 30 листопада 2018 року у справі №522/14701/15-ц, в якій зазначено, що позовна вимога про відшкодування моральної шкоди є майновою вимогою, оскільки позивач її визначив у грошовому вимірі.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 176 ЦПК України у позовах про стягнення грошових коштів ціна позову визначається сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку.

Позивачем до позовної заяви долучено клопотання про звільнення від сплати судового збору у зв`язку із тяжким майновим станом.

Частинами 1, 3 статті 136 ЦПК України передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З цих самих підстав суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є військовослужбовці, батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів, одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї, особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Згідно із ч. 2 цієї статті суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Згідно з п. 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Враховуючи тяжкий майновий стан позивача ОСОБА_1 , зумовлений тим, що вона з 15 листопада 2019 року не отримує доходів, що підтверджується Індивідуальними відомостями про застраховану особу ПФУ (форма ОК-5), а також те, що предметом позову є захист трудових прав, суд дійшов висновку про можливість звільнити позивача ОСОБА_1 від сплату судового збору за подання позовної заяви в частині вимог про стягнення моральної шкоди.

Відповідно до ч. 1 ст. 28 ЦПК України позови, що виникають з трудових правовідносин, можуть пред`являтися також за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача.

Позовна заява подана з додержанням вимог викладених в ст. ст. 175, 177 ЦПК України, підстав для повернення заяви та відмови у відкритті провадження у справі не має.

Справу необхідно призначити до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомленням сторін.

Крім того, позивачем подано до суду клопотання про витребування у відповідача доказів про розмір нарахованої, але не виплаченої заробітної плати за період з 01 вересня 2017 року по 15 листопада 2019 року, включаючи всі належні працівникові виплати, а також про перебування ОСОБА_1 у вказаний період у відпустці та відповідно виплату заробітної плати за час відпустки.

Враховуючи те, що вказане клопотання подано в межах строку, передбаченого ч. 2 ст. 83 ЦПК України, а також те, що під час розгляду справи встановленню підлягають обставини щодо наявності заборгованості по заробітній платі, з метою справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду і вирішення справи, суд дійшов висновку про необхідність задовольнити клопотання позивача та витребувати у фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 докази про розмір нарахованої, але не виплаченої заробітної плати, включаючи всі належні працівникові виплати, ОСОБА_1 за період з 01 вересня 2017 року по 15 листопада 2019 року, про перебування ОСОБА_1 у період з 01 вересня 2017 року по 15 листопада 2019 року у відпустці, про виплату заробітної плати ОСОБА_1 за час відпустки у період з 01 вересня 2017 року по 15 листопада 2019 року.

Крім того, позивачем подано заяву про витребування доказів у Костянтинівської державної податкової інспекції Костянтинівсько-Дружківського управління ДФС у Донецькій області, а саме відомостей про щомісячний дохід, отриманий позивачем ОСОБА_1 за період з 01.09.2017 р. по 01.12.2019 р. згідно з даними отриманими ДФС від ФОП ОСОБА_3 за формою 1ДФ.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 84 ЦПК України у клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати.

Згідно з п. 7 ч. 1 ст. 183 ЦПК України будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити інші відомості, що вимагаються цим Кодексом.

Частиною 4 статті 183 ЦПК України передбачено, що суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

В порушення вказаних вимог позивачем не зазначені обставини, які вказаний доказ може підтвердити.

Враховуючи наведене, клопотання ОСОБА_1 про витребування доказів в цій частині підлягає поверненню заявнику без розгляду.

Керуючись ст. ст. 19, 83, 84, 133, 136, 175, 177, 178, 187, 260, 353, п.п.15.5 розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України,-

У Х В А Л И Л А:

Звільнити позивача ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання позовної заяви до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 в частині вимог про стягнення моральної шкоди.

Прийняти до розгляду позовну заяву ОСОБА_1 до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати, середнього заробітку за час затримки розрахунку, моральної шкоди та відкрити провадження у справі.

Клопотання позивача ОСОБА_1 про витребування доказів задовольнити.

Витребувати у Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ) докази про розмір нарахованої, але не виплаченої заробітної плати, включаючи всі належні працівникові виплати, ОСОБА_1 за період з 01 вересня 2017 року по 15 листопада 2019 року, про перебування ОСОБА_1 у період з 01 вересня 2017 року по 15 листопада 2019 року у відпустці, про виплату заробітної плати ОСОБА_1 за час відпустки у період з 01 вересня 2017 року по 15 листопада 2019 року.

Попередити про те, що у разі неподання учасником справи з неповажних причин або без повідомлення причин доказів, витребуваних судом, суд залежно від того, яка особа ухиляється від їх подання, а також яке значення мають ці докази, може визнати обставину, для з`ясування якої витребовувався доказ, або відмовити у його визнанні, або може здійснити розгляд справи за наявними в ній доказами, або, у разі неподання таких доказів позивачем, - також залишити позовну заяву без розгляду.

Заяву ОСОБА_1 про витребування доказів у Костянтинівської державної податкової інспекції Костянтинівсько-Дружківського управління ДФС у Донецькій області повернути заявнику без розгляду

Справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Копію ухвали надіслати сторонам, а відповідачу, крім того, направити копію позовної заяви та додані до неї документи.

Встановити відповідачу строк для подання відзиву на позов та всіх письмових доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем, а також документів, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи, п`ятнадцять днів із дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Повідомити відповідача, що у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Позивач має право подати до суду відповідь на відзив, а відповідач - заперечення протягом 5 днів з дня отримання відзиву та відповіді на відзив відповідно, копії яких одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається, - https://court.gov.ua/fair/sud0527/.

Ухвала набирає законної сили з моменту їх підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена щодо відкриття провадження у справі з порушенням правил підсудності до Донецького апеляційного суду через Костянтинівський міськрайонний суд протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя