КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа №753/8697/19
Апеляційне провадження №2-ві/824/8/2020
У Х В А Л А

20 січня 2020року місто Київ

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати в цивільних справах - Сержанюка А.С., розглянувши матеріали цивільної справи у місті Києві за заявою ОСОБА_1 про відвід колегії суддів у складі Левенця Б.Б., Ратнікової В.М., Борисової О.В. у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 07 листопада 2019 року за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до ОСОБА_6 , Комунального підприємства Київської обласної ради «Готово», ОСОБА_2 , третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «КК Пріоритет» про визнання дій протиправними та скасування рішення державного реєстратора,

В С Т А Н О В И В :

У провадженні Київського апеляційного суду перебуває справа за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 07 листопада 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до ОСОБА_6 , Комунального підприємства Київської обласної ради «Готово», ОСОБА_2 , третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «КК Пріоритет» про визнання дій протиправними та скасування рішення державного реєстратора, яка призначена до розгляду на 10 годину 23 січня 2020 року ( а.с. 160 ).

До судового засідання ОСОБА_1 подав заяву про відвід колегії суддів у складі Левенця Б.Б., Ратнікової В.М., Борисової О.В.

В обґрунтування поданої заяви ним зазначено, що постановою Київського апеляційного суду від 14лютого2019 року у складі названої колегії скасовано рішення Дарницького районного суду м. Києва від 17 липня2018 рокута відмовлено у задоволенні позовних вимог ОСОБА_5 , ОСОБА_1, ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , Комунального підприємства Київської обласної ради «Готово», третіх осіб: Товариства з обмеженою відповідальністю «КК Пріоритет» про визнання дій протиправними та скасування рішення державного реєстратора.

Позивачі по цій справі не погодились із зазначеним рішенням апеляційного суду та звернулись до Верховного Суду із касаційною скаргою на ухвалене судове рішення, однак остаточного рішення по справі не прийнято.

При цьому, із слів ОСОБА_2 йому відомо про наявність у неї можливості вплинути на розгляд позовів та заяв на свою користь.

Призначення справи за апеляційною скаргоюна ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 07 листопада 2019 рокутому ж складу суддів викликає у нього обгрунтований сумнів щодо неупередженості зазначеної колегіїсуддів ( а.с. 204-206 ).

Ухвалою Київського апеляційного суду від 17 січня 2020 року відвід колегії суддів у складі Левенця Б.Б., Ратнікової В.М., Борисової О.В. визнано необґрунтованим та передано справу для автоматизованого розподілу з метою визначення судді, який не входить до складу суду, що розглядає дану справу, для розгляду заявленого відводу ( а.с. 229-230 ).

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17 січня 2020 року питання про відвід колегії суддів у складі Левенця Б.Б., Ратнікової В.М., Борисової О.В. у даній справі визначена до розгляду головуючому судді Сержанюку А.С., який вважає за необхідне зазначити наступне.

Так, відповідно до ч. 8 ст. 40 ЦПК України суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

Статтею 36 ЦПК України визначено вичерпний перелік підстав для відводу ( самовідводу ) судді і розширеному тлумаченню ця норма Закону не підлягає.

Так, згідно вимог ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу ( самовідводу ), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем ( чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб ) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу ( самовідводу ) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Окрім цього, наявність безсторонності відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод має визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто те, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у конкретній справі. Згідно з об`єктивним критерієм визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад умови, за яких були б неможливі будь-які сумніви в його безсторонності. Об`єктивний критерій безсторонності означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Правосуддя повинно не тільки чинитись, повинно бути також видно, що воно чиниться. Важливим питанням є довіра, яку суду повинні вселяти в громадськість у демократичному суспільстві. (Рішення ЄСПЛ від 09 листопада 2006 року у справі «Білуха проти України»)

Кожний суддя, стосовно якого існують будь-які сумніви щодо недостатньої неупередженості, повинен відмовитись від розгляду справи. (Рішення ЄСПЛ у справі «Мікалефф проти Мальти»).

Таким чином, незгода сторони з ухваленим рішенням за участю колегії суддів у складі Левенця Б.Б., Ратнікової В.М., Борисової О.В. в справі №753/8697/19 відповідно до положень ч. 4 ст. 36 ЦПК України не може бути підставою для відводу.

Будь-яких інших доказів на підтвердження упередженості або необ`єктивності зазначених суддів заявником не надано та не зазначено.

Доводи заявника не свідчать про наявність обставин, які викликають сумнів у неупередженості та об`єктивності колегії суддів у складі Левенця Б.Б., Ратнікової В.М., Борисової О.В.

За таких обставин, на переконання апеляційного суду, подану заяву, в силу викладеного, слід залишити без задоволення за її необґрунтованістю.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 36, 40, 260, 261, 263 ЦПК України, апеляційний суд

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів у складі Левенця Б.Б., Ратнікової В.М., Борисової О.В. у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 07 листопада 2019 року за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до ОСОБА_6 , Комунального підприємства Київської обласної ради «Готово», ОСОБА_2 , третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «КК Пріоритет» про визнання дій протиправними та скасування рішення державного реєстраторазалишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Київського

апеляційного суду А.С. Сержанюк