Справа №705/427/19
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
22 січня 2020 року м. Умань
Уманський міськрайонний суд Черкаської області в складі:
головуючої - судді Мазуренко Ю.В.
при секретарі Щербаковій Л.А.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Умань цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -
В січні 2019 року позивач ОСОБА_1 звернулась з позовом до ОСОБА_2 ,про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням. У позові позивач вказує, що вона є власницею житлового будинку АДРЕСА_1 . Позивач також зазначає, що 30 вересня 1995 року вона уклала шлюб з ОСОБА_2 , що був зареєстрований у виконкомі Івахнівської сільської ради Монастирищенського району Черкаської області. У позові вказано, що у вищевказаному будинку зареєстровано три особи: позивач ОСОБА_1 , її мати - ОСОБА_3 та чоловік позивача - ОСОБА_2 .. У позові позивач також зазначає, що відповідач фактично у вказаному будинку не проживає з жовтня 2017 року, а тільки зареєстрований за вказаною адресою, про що були складені відповідні акти. В позові позивач посилається на те, що реєстрація відповідачау будинку позбавляє її в повному обсязі її права володіти, користуватись і розпоряджатись належним їй майном на власний розсуд. Тому, вона просить визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , таким, що втратив право на користування жилим приміщенням, а саме: житловим будинком за адресою: АДРЕСА_1 .
Позивач ОСОБА_1 , будучи повідомлена належним чином про день та час розгляду справи, в судове засідання не з`явилась, проте від неї надійшла заява, в якій вона просить справу розглядати у її відсутність. У заяві також вказано, що позовні вимоги, вона підтримує та просить їх задовольнити, проти ухвалення заочного рішення не заперечує. Також, в заяві позивач просить долучити до матеріалів справи копію рішення суду від 04.12.2019 р.про розірвання шлюбу.
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлений належним чином через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України. Про причини своєї неявки у судові засідання відповідач суду не повідомив, заяв про відкладення судового розгляду, відзив на позовну заяву чи зустрічну позовну заяву до суду не подав, та відповідно до положень ч.11 вважається, що відповідач повідомлений належним чином про розгляд справи.
Частина 1 статті 280 ЦПК України визначає, що суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Згідно статті 281 ЦПК України про заочний розгляд справи суд постановляє ухвалу.
Суд у судовому засіданні, враховуючи письмову згоду позивача на заочний розгляд справи, ухвалив провести заочний розгляд справи за відсутності позивача та відповідача, враховуючи наявність підстав, передбачених ч.1 ст.280 ЦПК України.
Вивчивши і дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає до задоволення.
Судом встановлені такі факти і відповідні їм правовідносини.
Відповідно до ст.55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.
Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ст.2 ЦПК України).
Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва на спадщину за законом, що було видане 18.10.2001 року завідуючим Уманською міською державною нотаріальною конторою Копиловим В.І. та було зареєстроване в реєстрі за № 1-6033, спадкоємцем майна ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , є дочка - ОСОБА_1 , яка проживає у АДРЕСА_1 , в тому числі в 1/2 частці спадкового майна в зв`язку з відмовою на її користь дружини спадкодавця - ОСОБА_3 Спадкове майно, на яке видано свідоцтва, складається з житлового будинку з надвірними спорудами, що знаходиться в АДРЕСА_1 , належного спадкодавцю на підставі договору дарування будинку, посвідченого Уманською держнотконторою 17.04.1996 року за № 1-2175, що розташований на присадибній ділянці 1000 кв.м.
Відповідний будинок зареєстрований в Уманській дільниці Черкаського БТІ на праві приватної власності за ОСОБА_1 та записаний в реєстрову книгу № 40 за реєстровим номером 1757 від 22.10.2001р., про що стоїть відповідна відмітка Уманської дільниці Черкаського БТІ (а.с.7).
18 січня 2019 року головою квартального комітету №1 ОСОБА_5 , ОСОБА_1 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 , було видано довідку за вих..№ 42,в якій вказано, що її чоловік ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 зареєстрований за вищевказаною адресою, однак у будинку не проживає (а.с.8).
У довідці № 42, що видана 18.01.2019 року головою квартального комітету №1 ОСОБА_5 , вказано, що за адресою: АДРЕСА_1 зареєстровані: ОСОБА_1 , 1976 року народження; ОСОБА_3 , 1946 року народження - мати; ОСОБА_2 , 1974 року народження - чоловік (а.с.9).
Крім того, комісією у складі: голови квартального комітету № 1 ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , в присутності власника житлового будинку ОСОБА_8 , були складені акти від 12.10.2017 року, 26.07.2018 року та 15.01.2019 року, у яких вказано, що громадянин ОСОБА_2 фактично не проживає за місцем реєстрації (а.с.10,11,12).
Рішенням Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 04.12.2019 р. було розірвано шлюбу між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Згідно будинкової книги для прописки громадян, що проживають в АДРЕСА_1 зареєстровані у вказаному будинку: ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_2 .

Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Статтею 12 ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до вимог ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

З урахуванням цих норм правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси.

Згідно ст.317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном.

Згідно ст.319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна буд-які дії, які не суперечать закону.

Відповідно до статті 71 ЖК України при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім`ї за ними зберігається житлове приміщення на протязі 6-ти місяців.

Відповідно до ст. 72 ЖК України, визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності особи понад встановлені строки, проводиться в судовому порядку.

Відповідно до ст.391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

Згідно п.11 постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12.04.1985 року «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами ЖК України» відповідно до ст. 107 ЖК України (аналогічна ст.167 ЖК України) наймач або член його сім`ї, який вибув на інше постійне місце проживання, втрачає право користування жилим приміщенням з дня вибуття, незалежно від пред`явлення позову про це. На ствердження вибуття суд може брати до уваги будь-які фактичні дані, які свідчать про обрання стороною іншого постійного місця проживання (повідомлення про це в листах, розписка, утворення сім`ї в іншому місці, виїзд в інший населений пункт, укладення трудового договору на невизначений строк тощо).

Згідно ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи..

Згідно ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

З норм статей 3, 7, 10 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» № 1382-IV від 11.12.2003 вбачається, що зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється вповноваженим органом реєстрації - виконавчим органом міської ради - відповідно до затверджених Кабінетом Міністрів України правил на підставі, зокрема, судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення цієї особи права користування житловим приміщенням. Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється на підставі судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, про виселення, про визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою.

На підставі наведеного вище суд дійшов висновку, що вимога позивача про визнання ОСОБА_2 таким, що втратив право користування житловим приміщенням, а саме житловим будинком АДРЕСА_1 , є обґрунтованою і підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 76-81, 258-259, 263, 265, 280-288, 354ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням- задовольнити.

Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , таким, що втратив право користування житловим будинком АДРЕСА_1 .

Копію рішення направити сторонам.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи рішення може бути оскаржене до Черкаського апеляційного суду, шляхом подачі апеляційної скарги через Уманський міськрайонний суд Черкаської області на рішення суду протягом тридцяти днів з дня його складення. Учасник справи, якому рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому рішення суду.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Суддя Ю.В. Мазуренко