Єдиний унікальний номер 229/3631/19
Номер провадження 22-ц/804/771/20

Справа № 229/3631/19 Головуючий в суді першої інстанції Лебеженко В. О.
Провадження № 22-ц/804/771/20 Суддя-доповідач Біляєва О. М.
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

21 січня 2020 року м. Бахмут

Донецький апеляційний суд у складі судді Біляєвої О. М., розглянувши апеляційну скаргу Акціонерного товариства Комерційного банку «ПриватБанк» на заочне рішення Дружківського міського суду Донецької області від 05 листопада 2019 року у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства Комерційного банку «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

В С Т А Н О В И В:

Згідно з частинами першою, другою статті 354 ЦПК України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач подав апеляційну скаргу, в якій, крім іншого, просив поновити строк на апеляційне оскарження рішення суду, посилаючись на те, що повне рішення не було вручене в день його складення, а тому скарга подається протягом тридцяти днів з дня вручення йому 05 грудня 2019 року повного рішення суду.

З матеріалів справи вбачається, що повне рішення складено 05 листопада 2019 року. Позивач копію повного рішення отримав 05 грудня 2019 року. Апеляційна скарга здана на пошту 08 січня 2020 року, про що свідчить відбиток штемпеля на опису вкладення у цінний лист, тобто у перший робочий день після закінчення тридцятиденного строку з дня отримання повного рішення суду, який припав на вихідний день (ас. 54-57, 71, 96).

Зважаючи на те, що строк на апеляційне оскарження пропущено з поважних причин, оскільки без своєчасного отримання тексту оскаржуваного судового рішення заявник позбавлений можливості як визначення необхідності подання апеляційної скарги, так і її мотивування, що є обов`язковим елементом апеляційної скарги згідно з вимогами статті 356 ЦПК України; апеляційна скарга подана позивачем в межах тридцятиденного строку з дня вручення йому відповідного рішення суду, Донецький апеляційний суд поновлює пропущений строк.

Проте питання про відкриття апеляційного провадження не може бути вирішено з таких підстав.

Форма і зміст апеляційної скарги визначені статтею 356 ЦПК України.

Згідно з частиною першою, пунктами 5, 6 і 7 частини другої цієї статті, апеляційна скарга подається у письмовій формі. В апеляційній скарзі мають бути зазначені, крім іншого: 1) в чому полягає незаконність і (або) необґрунтованість рішення або ухвали (неповнота встановлення обставин, які мають значення для справи, та (або) неправильність установлення обставин, які мають значення для справи, внаслідок необґрунтованої відмови у прийнятті доказів, неправильного їх дослідження чи оцінки, неподання доказів з поважних причин та (або) неправильне визначення відповідно до встановлених судом обставин правовідносин тощо); 2) нові обставини, що підлягають встановленню, докази, які підлягають дослідженню чи оцінці, обґрунтування поважності причин неподання доказів до суду першої інстанції, заперечення проти доказів, використаних судом першої інстанції; 3) клопотання особи, яка подала скаргу.

Відповідно до пункту 3 частини четвертої статті 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

За змістом частин першої, третьої статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу, зокрема, за наявними в ній і додатково поданими доказами. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Установлено, що до апеляційної скарги позивач додав копії: довідки про надання кредитних карток ОСОБА_1 ; довідки про зміну умов кредитування та обслуговування кредитної карти, оформленої на ОСОБА_1 ; витягу з карткового рахунку, які не засвідчені в порядку, встановленому чинним законодавством.

При цьому особа, яка подала апеляційну скаргу, ані в апеляційній скарзі, ані в окремій заяві не порушує питання щодо прийняття доказів судом апеляційної інстанції та не зазначає обґрунтування поважності причин неподання цих доказів до суду першої інстанції.

Право на змагальний процес передбачає право сторін знати про надані докази.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР, передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Європейський Суд з прав людини у справі ANDERSENA v. LATVIA встановив порушення статті 6 Конвенції, оскільки ненадання заявниці інформації про доводи іншої сторони і її нездатність відповісти на них призвели до того, що вона не мала змогу приймати участь у розгляді у Ризькому окружному суді відповідно з принципом рівності сторін та правом на змагальний розгляд (рішення Європейського Суду з прав людини у справі "ANDERSENA v. LATVIA" № 79441/17 від 19 вересня 2019 року).

Відповідно до вимог ч. 2 та ч. 4 ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Електронна копія письмового доказу не вважається електронним доказом. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Вимоги Національного стандарту України (ДСТУ), затверджено наказом Держспоживстандарту України від 07 квітня 2003 року № 55, поширюються на організаційно-розпорядчі документи - постанови, розпорядження, накази, положення, рішення, протоколи, акти, листи тощо, створювані, зокрема, в результаті діяльності підприємств, установ, організацій та їх об`єднань усіх форм власності.

За правилами пунктів 5.26 і 5.27 цього стандарту відбитком печатки організації засвідчують на документі підпис відповідальної особи. Відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів "Згідно з оригіналом", назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії і проставляють підпис.

Проте на порушення зазначених вимог позивач додав до апеляційної скарги документи, які не засвідчені в порядку, встановленому чинним законодавством, оскільки не зазначив назву посади особи, яка засвідчує копію, її ініціали та прізвище, дату засвідчення копії.

Крім цього, згідно зі ст. 3 Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року №3674-VI (далі - Закон), за подання до суду апеляційної скарги на судове рішення справляється судовий збір.

До апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону (пункт 3 частини четвертої статті 356 ЦПК України).

Установлено, що Акціонерне товариство Комерційний банк «ПриватБанк» додало до апеляційної скарги платіжне доручення № PROM8BSXO0 від 08 січня 2020 року на суму 2 881 грн 50 коп. (рахунок одержувача НОМЕР_1 ) з призначенням платежу «*; 101; 14360570; Судовий збір, Донецькій апеляційний суд, апеляційна скарга АТ КБ «ПриватБанк» за позовом до , ОСОБА_1 » (ас. 89).

Однак це платіжне доручення не є доказом сплати судового збору у встановлених порядку і розмірі, оскільки для зарахування надходжень від сплати судового збору у дохід держави з 01 січня 2020 року діяв рахунок UA0026001, а з 08 січня 2020 року діє рахунок НОМЕР_2 .

Слід також зазначити, що згідно з повідомленням відділу планово-фінансової діяльності, обліку та звітності Донецького апеляційного суду № 3.11-32/25/2020 від 21.01.2020, станом на 19 січня 2020 року грошові кошти в сумі 2 881 грн 50 коп. (платіжне доручення № PROM8BSXO0 від 08 січня 2020 року) від платника Акціонерне товариство Комерційний банк «ПриватБанк» на рахунок НОМЕР_2 не зараховувались.

Тобто Акціонерне товариство Комерційний банк «ПриватБанк» не сплатило у встановлених порядку і розмірі судовий збір за подання до суду апеляційної скарги на судове рішення у даній справі.

Порядок сплати судового збору визначено ст. 6 Закону України «Про судовий збір».

Частиною четвертою вказаної статті визначено, якщо скаргу (заяву) подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (сум, що підлягають стягненню за судовим рішенням), судовий збір за подання скарги (заяви) вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення в частині таких позовних вимог (оспорюваних сум).

Відповідно до підпункту 6 пункту 1 частини другої статті 4 Закону з апеляційної скарги на рішення суду справляється судовий збір у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

За подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою, сплачується 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (частина перша, підпункт 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону).

Згідно зі ст. 7 Закону України «Про державний бюджет на 2019 рік» від 23 листопада 2018 року № 2629-VIII, розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01 січня 2018 року встановлено 1 921 грн 00 грн.

Враховуючи, що скаргу подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (102 162 грн 19 коп. - заборгованість по процентам за користування кредитними коштами; 4 480 грн 00 коп. - пеня), судовий збір за подання скарги вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення в частині оспорюваної суми 106 642 грн 19 коп.

Ураховуючи, що предметом спору заявленого позову є вимоги майнового характеру (стягнення заборгованості за кредитним договором у розмірі 114 841 грн 39 коп.), сума судового збору, що підлягає сплаті за подання апеляційної скарги, становить 2 675 грн 77 коп. (114 841 грн 39 коп. х 1,5 % = 1 772 грн 63 коп., що менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тому 1 921 грн 00 коп. - сума судового збору, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви до суду першої інстанції; 1 921 грн 00 коп. х 150 % х 92,86 % = 2 675 грн 77 коп. - сума судового збору, що підлягає сплаті при зверненні з апеляційною скаргою).

Таким чином, заявнику пропонується сплатити судовий збір у сумі 2 675 грн 77 коп. за наступними реквізитами:

- Дата документу

- Отримувач: Бахмутське УК/Бахмутська ОТГ/22030101

- Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37868870

- Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП)

- Рахунок отримувача: UA0005584

- Код класифікації доходів бюджету: 22030101

- Назва платника (для юридичної особи), ПІБ та адреса (для фізичної особи)

- Призначення платежу

При цьому поле «призначення платежу» заповнюється таким чином:

*;101; код ЄДРПОУ платника або реєстраційний номер облікової картки платника податків; Судовий збір, за позовом ___________________(ПІБ чи назва установи, організації позивача), у справі (номер справи), Донецький апеляційний суд (м. Бахмут).

Оригінал квитанції про сплату судового збору надати Донецькому апеляційному суду.

Частиною другою статті 357 ЦПК України передбачено, що у разі, якщо апеляційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Згідно з частиною першою статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи, що на порушення вимог п.п. 5, 6 і 7 ч. 2, п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України заявник в апеляційній скарзі не порушує клопотання про прийняття доданих до апеляційної скарги доказів, які не засвідчені в порядку, встановленому чинним законодавством; не зазначив обґрунтування поважності причин неподання їх до суду першої інстанції; а також не додав до скарги документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, апеляційну скаргу залишити без руху.

Роз`яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, якщо у встановлений судом строк не будуть виконані вимоги ухвали суду щодо усунення зазначених недоліків, апеляційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.

Керуючись ч. 1 ст. 185, п.п. 5, 6 і 7 ч. 2, п. 3 ч. 4 ст. 356, ч.ч. 2, 6 ст. 357 ЦПК України, Донецький апеляційний суд

У Х В А Л И В:

Клопотання Акціонерного товариства Комерційного банку «ПриватБанк» про поновлення строку на апеляційне оскарження заочного рішення Дружківського міського суду Донецької області від 05 листопада 2019 року задовольнити.

Поновити Акціонерному товариству Комерційному банку «ПриватБанк» строк на апеляційне оскарження заочного рішення Дружківського міського суду Донецької області від 05 листопада 2019 року.

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства Комерційного банку «ПриватБанк» на заочне рішення Дружківського міського суду Донецької області від 05 листопада 2019 року залишити без руху.

Протягом десяти днів з дня вручення цієї ухвали заявник має право усунути зазначені вище недоліки апеляційної скарги.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали апеляційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.

Копію ухвали направити Акціонерному товариству Комерційному банку «ПриватБанк».

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О. М. Біляєва