ЧУГУЇВСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа №2036/2-2/11
Провадження №2/636/1/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 грудня 2020 року Чугуївський міський суд Харківської області

у складі: головуючого - судді Гуменного З.І.,

секретаря судового засідання Шикової К.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Чугуєві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про поновлення порушеного права користування житлом та вселення, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулась до Чугуївського міського суду Харківської області з позовом до ОСОБА_2 , в якому просить визнати відповідача такою, що втратила право користування житловим приміщенням, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , та стягнути з відповідача судові витрати у розмірі 16,00 грн.

ОСОБА_2 звернулась до суду із зустрічним позовом до ОСОБА_1 та ОСОБА_3 про поновлення її порушеного права та вселення в житловий будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвалою суду від 17.09.2008 провадження у справі зупинене до вирішення цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 та ОСОБА_3 про визнання права власності на Ѕ частину житлового будинку в порядку співзабудови.

Ухвалою суду від 25.08.2020 провадження у справі відновлене, продовжено розгляд позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, та зустрічної позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про поновлення порушеного права користування житлом та вселення.

Позивач за зустрічним позовом ОСОБА_2 , будучи належним чином сповіщена про час і місце розгляду справи, в судові засідання не з`являлася. Від ОСОБА_4 , яка є матір`ю ОСОБА_2 , надійшли зави, в яких вона повідомила, що її донька на даний час не проживає на території України. При цьому сама позивач за зустрічним позовом про причини неявки суду не повідомила жодного разу, заяв про розгляд справи за її відсутності не надала, документів на представництво своїх інтересів у суді іншими особами не оформила.

Відповідно п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи, суд може залишити позов без розгляду.

Згідно з п. 2 ч. 2 ст. 223 ЦПК України, суд відкладає розгляд справи у разі першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Положеннями ч. 5 ст. 223 ЦПК України визначено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

У даній справі позивач за зустрічним позовом не з`являється в судові засідання з вересня 2020 року, заяви про розгляд справи за її відсутності суду не подала, що відповідно до ч. 5 ст. 223 ЦПК України є підставою для залишення зустрічної позовної заяви без розгляду.

Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання, у разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Таким чином, позивач навмисно затягує розгляд справи після відкриття провадження по справі, розгляд якої з 2011 року.

Відповідно до п. 11 ч. 3 ст. 2 ЦПК України, основними засадами (принципами) цивільного судочинства є неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Відповідно до ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ч. 5 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Заяви про розгляд справи без участі позивача жодного разу не надходили.

Відомості про розгляд справ (залишення позову без руху, повернення позовної заяви, дані про відкриття провадження та дати призначення справи до розгляду) публікуються на офіційному веб-сайті Чугуївського міського суду Харківської області у відповідності до Рішення ради суддів загальних судів № 12 від 28.02.2013 «Про організацію роботи з інформаційного наповнення і функціонування офіційних веб-сайтів загальних судів на офіційному веб-порталі судової влади України» та відправлено до ЄДРСР.

До того ж, суд зауважує, що Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначає, що позивач, як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 та «Круз проти Польщі» від 19.06.2001. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. При цьому, Європейський суд з прав людини зазначив, що немає порушення права на доступ до правосуддя, якщо заявники не виявили належної зацікавленості у розгляді їхньої справи. Європейський суд з прав людини у рішенні від 10 липня 1984 року у справі «Гінчо проти Португалії» вказує, що держави учасниці Ради Європи зобов`язані організовувати свою правову систему таким чином, щоб забезпечити додержання положень п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та вимог щодо судового розгляду упродовж розумного строку.

Керуючись практикою Європейського суду з прав людини, суд виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава - учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

В рішенні від 07.07.1989 у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосується безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

В зв`язку з вищенаведеним, вказану поведінку позивача суд розцінює, як відсутність у нього зацікавленості у вирішенні спору по суті, недобросовісне користування своїми процесуальними правами.

Суд вважає, що будучи обізнаною про знаходження справи у суді, ОСОБА_2 не цікавиться її рухом, тобто втратила інтерес до свого позову. Беручи до уваги вищевикладене, зустрічна позовна заява ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про поновлення порушеного права користування житлом та вселення підлягає залишенню без розгляду.

Залишення заяви без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Керуючись ст. ст. 223, 257, 352-354 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про поновлення порушеного права користування житлом та вселення - залишити без розгляду.

Роз`яснити ОСОБА_2 , що залишення позовної заяви без розгляду не позбавляє права повторно звернутися до суду з тотожним позовом.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя -