Справа № 766/7582/18
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 грудня 2020 року Херсонський міський суд Херсонської області у складі:

головуючого судді Булах Є.М.,

секретар судового засідання Яковлєва О.М.,

справа №766/7582/18; провадження №2-п/766/187/20

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ), в інтересах якого на підставі ордеру діє адвокат Юріна А.Р. (місцезнаходження: 73003, м. Херсон, просп. Ушакова, буд. 57, оф. 302) про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом ПАТ КБ «ПриватБанк» (, місцезнаходження: місцезнаходження: 49094, м. Дніпропетровськ, вул. Набережна Перемоги, буд. 50) до ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) про стягнення кредитної заборгованості,-

встановив:

27.11.2020 року представник ОСОБА_1 адвокат Юріна А.Р. звернувся до суду з вказаною заявою, у якій просив поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення; переглянути та скасувати заочне рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 31.07.2018 року по справі №766/7582/18 за позовом ПАТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості та призначити справу до розгляду за правилами позовного провадження; застосувати до позовних вимог наслідки спливу загального строку позовної давності; відмовити у задоволенні позову ПАТ КБ «ПриватБанк» в повному обсязі.

В обґрунтування заяви вказав, що про існування заочного рішення від 31.07.2018р. по справі №766/7582/18 заявнику стало відомо 17.11.2020р. До цього ОСОБА_1 жодним чином не було повідомлено про розгляд справи та про винесене заочне рішення, що підтверджується відсутністю в матеріалах справи доказів вручення йому повістки та копії заочного рішення суду.

По суті пред`явлених банком вимог пояснив, що останній платіж на погашення заборгованості за кредитним договором здійснено ним 30.03.2012 року, після чого грошові зобов`язання за договором не виконувались взагалі, що підтверджується долученим до позову розрахунком заборгованості за договором б/н від 08.07.2008 року станом на 31.03.2018 року. Із позовом ПАТ КБ «ПриватБанк» звернувся до Херсонського міського суду Херсонської області 24.04.2018 року. Тобто, з 30.03.2012 року - дати останнього платежу за кредитним договором від 08.07.2008 року до моменту звернення позивачем до суду 26.04.2018 року минуло більше трьох років, тобто після спливу позовної давності навіть щодо останнього щомісячного платежу. Отже, вважає, що позов пред`явлено з пропуском позовної давності, про застосування якої відповідач не мав змоги заявити у зв`язку з неналежним повідомленням у розумінні глави 7 ЦПК України, який був чинний на момент винесення заочного рішення.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 30.11.2020 року поновлено ОСОБА_1 пропущений строк для звернення до суду з заявою про перегляд заочного рішення, прийнято до провадження заяву та призначено заяву до судового розгляду на 11.12.2020 року.

В судове засідання заявник (відповідач) не з`явився, 11.12.2020 року представник заявника за ордером Юріна А.Р. подала заяву про розгляд справи про перегляд заочного рішення без її участі, заяву підтримала та просила скасувати заочне рішення, ухвалене 31.07.2018 року.

Представник АТ КБ «Приватбанк» у судове засідання не з`явився. Про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, зокрема шляхом направлення судових повісток про виклик за відомим суду зареєстрованим у встановленому законом порядком місцем проживання/ місцезнаходження, відому суду електронну адресу, СМС-повідомлень, опублікування оголошень на офіційному веб-сайті судової влади України: https://court.gov.ua/unknown/sud2125.

Відповідно до ч. 1 ст. 287 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається у судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Крім того, за приписами ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Тож за таких обставин, суд постановив розглянути питання про перегляд заочного рішення за відсутності осіб, що приймають участь у справі, оскільки їх неявка не перешкоджає розгляду заяви, на підставі наявних у справі даних та доказів без фіксування судового засідання технічними засобами.

Дослідивши матеріали справи в межах заявлених вимог, матеріали заяви про перегляд заочного рішення, суд дійшов висновку, що заява про скасування заочного рішення задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Згідно ст.288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

За змістом зазначених положень чинного законодавства скасування заочного рішення суду можливе за умов, що відповідач не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, та відповідач надає докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення. Наявність наведених вище обставин повинна бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них, заочне рішення скасуванню не підлягає.

Відповідно до ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу «res judicata», тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (рішення у справі «Рябих проти Росії»).

Виходячи з вищенаведеної практики ЄСПЛ, скасування рішення суду, що набрало законної сили, за відсутності факту істотності таких обставин, з мотивів неправильного застосування судом норм матеріального та/або процесуального права буде порушенням принципу юридичної визначеності, тобто п.1 ст.6 конвенції, а також ст.1 Першого протоколу до неї, оскільки в позивача після задоволення його вимог були законні сподівання на те, що його інтереси є остаточно захищеними.

Обґрунтовуючи заявлені вимоги про скасування заочного рішення, заявник посилається на те, що не був належним чином повідомлений про день, час і місце розгляду справи. Однак, заявником не надано доказів на підтвердження обставин, за яких заочне рішення має бути переглянуте та не надано доказів в обґрунтування своїх заперечень проти вимог позивача.

Суд звертає увагу, що не може бути підставою для скасування заочного рішення посилання відповідача на докази, які були у справі, оскільки вони уже були оцінені судом при ухваленні заочного рішення. Для скасування заочного рішення необхідними є нові докази, які мають істотне значення для вирішення спору та ухвалення іншого рішення.

Таким чином, оскільки підставами скасування заочного рішення є поважність неявки в судове засідання відповідача та наявність істотних доказів у справі в обґрунтування заперечень проти вимог позивача, то за відсутності зазначеного у сукупності суд не вбачає підстав для скасування заочного рішення, отже, суд залишає заяву про перегляд заочного рішення без задоволення.

Згідно до ч. 4 ст. 287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Керуючись ст. ст. 258-261, 287-289 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ), в інтересах якого на підставі ордеру діє адвокат Юріна А.Р. (місцезнаходження: 73003, м. Херсон, просп. Ушакова, буд. 57, оф. 302) про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом ПАТ КБ «ПриватБанк» (, місцезнаходження: місцезнаходження: 49094, м. Дніпропетровськ, вул. Набережна Перемоги, буд. 50) до ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) про стягнення кредитної заборгованості залишити без задоволення.

Роз`яснити заявнику, що у відповідності до ч. 4 ст. 287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали суду складено 11.12.2020 року.

Суддя Є.М. Булах