ЗАОЧНЕ Р І Ш Е Н Н Я
15 січня 2020 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:
головуючого судді - Орєхова О.І.,
за участі секретаря - Сокур О.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в загальному позовному провадженні в залі суду № 2 в м. Біла Церква цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-
22 жовтня 2019 року позивач ОСОБА_1 звернувся до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, посилаючись на наступні обставини.
16 липня 2005 року він, ОСОБА_1 , зареєстрував шлюб з ОСОБА_3 у Відділі реєстрації актів цивільного стану Подільського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 504.
Від даного шлюбу мають двох неповнолітніх дітей: доньку - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та доньку - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Причиною звернення до суду з заявою про розірвання шлюбу є те, що їх сімейне життя з відповідачем не склалося. Вони мають різні характери, вподобання та погляди на сімейне життя, вже довгий час вони не підтримують сімейно-шлюбні відносини, не ведуть спільного господарства. Всі ці обставини призвели до того, що вони втратили почуття любові, поваги та взаєморозуміння один до одного.
Вважає, що сім`я розпалася повністю і остаточно, поновити її неможливо.
Просив суд розірвати між ним та відповідачем шлюб, який зареєстрований 16 липня 2005 року у Відділі реєстрації актів цивільного стану Подільського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 504 (а.с. 6-9).
Ухвалою судді від 06 листопада 2019 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у вищезазначеній цивільній справі. Постановлено провести розгляд справи за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче судове засідання на 12 годину 30 хвилин 04 грудня 2019 року (а.с. 19-20).
Ухвалою суду від 04 грудня 2019 року постановлено закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті на 10 годину 30 хвилин 15 січня 2020 року (а.с. 29).
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилась, про час, дату та місце розгляду справи повідомлялась належним чином, рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення, однак конверти з повістками були повернуті до суду за закінченням терміну зберігання (а.с. 34-35).
Крім того, відповідач ОСОБА_2 повідомлялась про виклик до суду на інформаційному веб-сайті судової влади України, про що в матеріалах справи свідчать наявні оголошення (а.с. 33).
Відповідно до ч. 3, 4 ст. 130 ЦПК України якщо особу, якій адресовано судову повістку, не виявлено в місці проживання, повістку під розписку вручають будь-якому з повнолітніх членів сім`ї, які проживають разом з нею. У такому випадку особа, якій адресовано повістку, вважається належним чином повідомленою про час, дату і місце судового засідання, вчиненням іншої процесуальної дії. У разі відсутності адресата (будь - кого з повнолітніх членів його сім`ї) особа, яка доставляє судову повістку, негайно повертає її до суду з поміткою про причини невручення.
Частиною 1 статті 131 ЦПК України передбачено, що у разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.
Відповідно до ч. 5 ст. 128 ЦПК України судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно.
Отже, суд приходить до висновку, що відповідач ОСОБА_2 про слухання справи, яке було призначено на 15 січня 2020 року була повідомлена завчасно, у відповідності до вимог статті 128 ЦПК України.
З боку відповідача ОСОБА_2 жодних заяв та клопотань на адресу суду не надходило.
Також, не надходив і відзив на позовну заяву ОСОБА_1 .
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Отже, оскільки сторони не з`явилися в судове засідання, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Ухвалою суду від 15 січня 2020 року вирішено провести заочний розгляд у вищезазначеній цивільній справі.
Стаття 280 ЦПК України визначає, що суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Згідно ч. 2 ст. 281 ЦПК України розгляд справи і ухвалення рішення проводяться за правилами загального чи спрощеного позовного провадження з особливостями, встановленими цією главою.
Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги позивача ОСОБА_1 підлягають задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Згідно ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.
Судом встановлені фактичні обставини та зміст спірних правовідносин.
Встановлено, що 16 липня 2005 року було зареєстровано шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , Відділом реєстрації актів цивільного стану Подільського районного управління юстиції у м. Києві, про що в Книзі реєстрації шлюбів 16 липня 2005 року зроблено відповідний актовий запис за № 504, де прізвище після реєстрації шлюбу чоловіка та дружини - ОСОБА_3 , що підтверджується наявною в матеріалах справи копією свідоцтва про шлюб, серії НОМЕР_1 , виданої 16 липня 2005 року відділом реєстрації актів цивільного стану Подільського районного управління юстиції у м. Києві (а.с. 12).
З матеріалів справи убачається, що подружжя від даного шлюбу має двох неповнолітніх дітей: доньку ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що в матеріалах справи свідчить копія свідоцтва про народження, серії НОМЕР_2 (а.с. 13), доньку ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що в матеріалах справи свідчить копія свідоцтва про народження, серії НОМЕР_3 (а.с. 14).
Встановлено, що спільне життя у подружжя не склалося, сім`я фактично розпалася, шлюб існує формально. На протязі довгого часу подружжя не підтримує сімейно-шлюбних відносин, не ведуть спільного господарства та втратили почуття любові, поваги та взаєморозуміння один до одного.
Відповідно до ч. 2 п. 1 ст. 1 СК України, завданням Сімейного кодексу України є зміцнення сім`ї як соціального інституту і як союзу конкретних осіб.
Відповідно до ч. 2 п. 3 ст. 1 цього Кодексу, завданням Сімейного кодексу України є побудова сімейних відносин на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги і підтримки.
Згідно ч. 2 ст. 3 СК України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки.
Згідно зі ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст. 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу, та під час його розірвання.
Відповідно до ч. 3, 4 ст. 56 СК України, кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до збереження шлюбних відносин є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.
Згідно ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду.
Частиною 2 статті 110 СК України передбачено, що позов про розірвання шлюбу не може бути пред`явлений протягом вагітності дружини та протягом одного року після народження дитини, крім випадків, коли один із подружжя вчинив протиправну поведінку, яка містить ознаки кримінального правопорушення, щодо другого з подружжя або дитини.
Відповідно до ст. 111 СК України, суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.
Частина 2 ст. 112 СК України передбачає, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Відповідно до ч. 1 ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Згідно з ч. 3 ст. 115 СК України - документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.
Оскільки, спільне життя у подружжя не склалось, шлюбні відносини між подружжям фактично припинені, на протязі довгого часу подружжя не підтримує сімейно-шлюбних відносин, не ведуть спільного господарства та втратили почуття любові, поваги та взаєморозуміння один до одного, суд приходить до висновку, що родина фактично розпалась та її поновлення неможливе, у зв`язку з чим, шлюб необхідно розірвати.
Відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
Згідно із п. 1 ч.ч. 1, 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову на - відповідача.
Звертаючись до суду з заявою про розірвання шлюбу, позивач просив суд залишити судові витрати за ним.
Тому, суд вважає за можливим віднести понесені судові витрати у сумі 768,40 гривень, які документально підтверджуються наявною в матеріалах справи квитанцією (а.с. 5) за рахунок позивача.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 1, 3, 56, 105, 110-112, 113 Сімейного кодексу України, ст.ст. 2, 4, 19, 82, 133, 141, 265, 273, 280-289 ЦПК України, суд, -
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Шлюб зареєстрований 16 липня 2005 року у Відділі реєстрації актів цивільного стану Подільського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 504 між ОСОБА_1 до ОСОБА_2 - розірвати.
Судові витрати залишити за позивачем.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення на надсилається протягом двох днів з дня його складання у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.
Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (адреса реєстрації та проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП - НОМЕР_4 , паспорт, серії НОМЕР_5 );
Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (остання відома адреса реєстрації: АДРЕСА_2 ; остання відома адреса проживання: АДРЕСА_1 ).
Повне судове заочне рішення складено 15 січня 2020 року.
Заочне рішення надруковане в нарадчій кімнаті в одному примірнику.
СуддяО. І. Орєхов