КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
____________________________________
Справа №373/2133/17
Апеляційне провадження
№ 22-ц/824/2202/2020
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 січня 2020 року колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Київського апеляційного суду у складі:

судді-доповідача Рейнарт І.М.

суддів Кирилюк Г.М., Семенюк Т.А.

при секретарі Коліснику В.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві цивільну справу за апеляційною скаргою адвоката ОСОБА_2 на ухвалу Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 27 вересня 2019 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Національного історико-етнографічного заповідника «Переяслав», третя особа: генеральний директор Національного історико-етнографічного заповідника «Переяслав» Лукашевич Олексій Михайлович про визнання незаконним звільнення, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та моральної шкоди,

встановила:

у листопаді 2017р. позивач звернувся до суду з вищезазначеним позовом.

Ухвалою Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 27 вересня 2019 року вказано кваліфікаційно-дисциплінарній комісії адвокатури Київської області щодо порушення адвокатом ОСОБА_2 процесуальних обов`язків, як представника позивача, при розгляді даної справи, так як представник позивача тричі не з`явилася у судове засідання, заявляючи клопотання про відкладення розгляду справи, однак не вказуючи причини неявки.

У поданій апеляційній скарзі адвокат ОСОБА_2 просить скасувати ухвалу суду.

Адвокат ОСОБА_2 посилається на незаконність та необґрунтованість оскаржуваної ухвали, оскільки причини неявки позивача у судові засідання 6 червня 2019р. та 27 вересня 2019р. нею були викладені у відповідних клопотаннях про відкладення розгляду справи та надані документи у підтвердження поважності таких причин, а її неявка у судове засідання 16 липня 2019р. була пов`язана із сімейними обставинами, про що було зазначено у клопотанні від 25 червня 2019 року.

Також адвокат ОСОБА_2 зазначає, що позивач не вважає, що нею були порушені процесуальні обов`язки, як його представника.

Крім того, адвокат ОСОБА_2 звертає увагу, що за змістом статті 223 ЦПК України причини неявки представника позивача у судове засідання не мають значення для суду при вирішенні питання про відкладення розгляду справи, а оцінюються причини неявки виключно сторін, тому у клопотаннях про відкладення розгляду справи вона приділяла увагу в першу чергу обґрунтуванню та доведенню причин неявки позивача.

Адвокат ОСОБА_2 та учасники справи, будучи належним чином повідомленими про день та час розгляду апеляційної скарги (с.с.119-122 т.5), у судове засідання не з`явилися, клопотання про його перенесення не подали, тому відповідно до ст. 372 ЦПК

України колегія суддів провела судовий розгляд у їх відсутність.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, вивчивши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, вважає, що вона задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

Згідно ч. 2 ст. 262 ЦПК України суд може постановити окрему ухвалу у випадку зловживання процесуальними правами, порушення процесуальних обов`язків, неналежного виконання професійних обов`язків (в тому числі, якщо підписана адвокатом чи прокурором позовна заява містить суттєві недоліки) або іншого порушення законодавства адвокатом або прокурором.

Постановляючи ухвалу щодо порушення адвокатом ОСОБА_2 під час розгляду даної цивільної справи процесуальних обов`язків, як представника позивача, суд першої інстанції виходив з того, що представник позивача тричі не з`явилася у судове засідання, не повідомивши суд про причини своєї неявки.

Колегія суддів вважає, що висновки суду першої інстанції відповідають наявним матеріалам справи та ґрунтуються на нормах матеріального і процесуального права.

Згідно ч. 1 ст. 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Частиною 1 статті 60 ЦПК України передбачено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Відповідно до ч. 4ст. 62 ЦПК України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність".

З матеріалів справи вбачається, що адвокат ОСОБА_2 на підставі довіреності, посвідченої 23 серпня 2016 року приватним нотаріусом Переяслав-Хмельницького міського нотаріального округу Київської області Почтарьовим С.О., представляла інтереси ОСОБА_1 у Переяслав-Хмельницькому міськрайонному суді Київської області під час розгляду позову ОСОБА_1 до Національного історико-етнографічного заповідника «Переяслав», третя особа: генеральний директор Національного історико-етнографічного заповідника «Переяслав» Лукашевич О.М. про визнання незаконним звільнення, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та моральної шкоди.

Частиною 2 статті 43 ЦПК України визначено, що учасники справи зобов`язані:1) виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу;2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи;3) з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою;4) подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази;5) надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні;6) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки;7) виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Згідно ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Частинами 1 та 2 статті 64 ЦПК України передбачено, що представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки. Обмеження повноважень представника на вчинення певної процесуальної дії мають бути застережені у виданій йому довіреності або ордері.

Відповідно до виданої адвокату ОСОБА_2 довіреності, ОСОБА_1 уповноважив її бути його представником у судах всіх інстанцій з усіма без виключення правами будь-якого учасника процесу, наданими Цивільним процесуальним Кодексом України.

Частиною 1 статті 19 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» визначено, що видами адвокатської діяльності є, зокрема, представництво інтересів фізичних і юридичних осіб у судах під час здійснення цивільного, господарського, адміністративного та конституційного судочинства, а також в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами (пункт 6).

Відповідно до ч. 1 ст. 21 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний дотримуватися присяги адвоката України та правил адвокатської етики (пункт 1).

Згідно ч. 1 ст. 7 Правил адвокатської етики, які затверджені звітно-виборним з`їздом адвокатів України 09 червня 2017р., у своїй професійній діяльності адвокат (адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язаний використовувати всі свої знання та професійну майстерність для належного захисту й представництва прав та законних інтересів клієнта, дотримуючись чинного законодавства України, сприяти утвердженню та практичній реалізації принципів верховенства права та законності.

Частина 1 статті 8 Правил адвокатської етики визначає, що у межах дотримання принципу законності адвокат зобов`язаний у своїй професійній діяльності виходити з переваги інтересів клієнтів.

Ухвалою Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 23 жовтня 2018 року закрито підготовче провадження у даній справі та призначений судовий розгляд справи.

Судовий розгляд даної справи тривав з 11 грудня 2018 року і неодноразово відкладався за клопотаннями представника позивача, у зв`язку із чим відкладався і допит 18 свідків, які з`являлися у судові засідання.

У судовому засіданні 29 травня 2019 року була оголошена перерва до 6 червня 2019 року у зв`язку із необхідністю закінчити допит свідків, які не з`явилися до суду.

Однак, 5 червня 2019 року адвокат ОСОБА_2 подала до канцелярії суду клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із необхідністю позивача пройти медичні обстеження у цей день.

Згідно протоколу судового засідання від 6 червня 2019 року ні позивач, ні його представник адвокат ОСОБА_2 у судове засідання не з`явилися. При цьому, адвокат ОСОБА_2 не зазначила причини своєї неявки у судове засідання.

Вказана обставина стала підставою для відкладення розгляду справи, суд визнав причини неявки представника позивача неповажними, однак, був позбавлений можливості продовжити допит свідків, які з`явилися у судове засідання.

У клопотанні від 5 червня 2019 року адвокат ОСОБА_2 також просила суд врахувати її зайнятість та не призначати судові засідання на 3, 29 липня 2019 року.

Суд відклав судове засідання на 16 липня 2019 року, про що була повідомлена адвокат ОСОБА_2

Разом з цим 25 червня 2019 року адвокатом ОСОБА_2 до канцелярії суду подано клопотання про відкладення судового засідання так як представник позивача з 4 по 17 липня 2019 року буде перебувати за межами Київської області у зв`язку із запланованою поїздкою її дитини на оздоровлення.

За клопотанням представника позивача судове засідання було відкладено на 27 вересня 2019 року.

27 вересня 2019 року адвокат ОСОБА_2 подала до канцелярії суду клопотання про відкладення судового засідання, яке було призначене на 10год., у зв`язку із погіршенням самопочуття позивача, який знаходиться у лікарні. При цьому, до клопотання не були додані будь-які медичні документи. Також у клопотанні не були зазначені причини неявки представника позивача, яка у судове засідання не з`явилася.

Вказані обставини стали підставою для відкладення судом розгляду справи до 2 жовтня 2019 року.

Враховуючи вищевикладені обставини, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції мав правові підстави для висновку про порушення представником позивача - адвокатом ОСОБА_2 процесуальних обов`язків представника учасника справи, та правомірно постановив окрему ухвалу щодо адвоката ОСОБА_2

Доводи апеляційної скарги, що підставою для клопотань про відкладення судових засідань було погіршення стану здоров`я позивача, що підтверджується медичними довідками, не можуть бути підставою для скасування ухвали суду, так як погіршення стану здоров`я позивача не є підставою для неявки у судове засідання представника позивача.

При цьому, клопотання адвоката ОСОБА_2 від 5 червня 2019 року та 27 вересня 2019 року не містять причин неявки адвоката у судове засідання.

Посилання у апеляційній скарзі на те, що у клопотанні від 25 червня 2019 року вона зазначила про неможливість явки у судове засідання у зв`язку із запланованою поїздкою з дитиною до міста Трускавець з наданням залізничних квитків, також, на думку колегії суддів, не є підставою для висновку про добросовісність дій представника позивача під час судового розгляду, так як подаючи 5 червня 2019 року клопотання про відкладення судового засідання, адвокат ОСОБА_2 не зазначила, що у період з 4 по 17 липня 2019 року у неї запланована поїздка з дитиною на відпочинок, а просила не призначати судове засідання на 3, 29 липня 2019 року, що було враховано судом при визначені дати судового засідання 16 липня 2019 року.

Твердження адвоката ОСОБА_2 про те, що вона не мала можливості бути присутньою у судовому засіданні 27 вересня 2019 року у зв`язку із виробничим відрядженням за іншим місцем роботи - юрисконсульта Переяслав-Хмельницького центру соціального захисту пенсіонерів та інвалідів, колегія суддів вважає необґрунтованими, так як судове засідання було призначено на 10 год., до вказаного часу представник позивача ОСОБА_2 здала до канцелярії суду клопотання про відкладення судового засідання і не повідомила суд про своє відрядження, що, на думку колегії суддів, свідчить про її можливість з`явитися на 10год. 27 вересня 2019 року у судове засідання.

Доводи апеляційної скарги, що позивач ОСОБА_1 не вважає, що діями його представника порушуються процесуальні обов`язки представника, не можуть бути підставою для скасування ухвали суду, так як з вищевикладених обставин вбачається, що представником позивача не дотримувалися вимоги ЦПК України про добросовісне користування процесуальними правами, що призводило до неодноразового відкладення судового розгляду та допиту свідків, які з`являлися у судові засідання.

Крім того, колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що недобросовісне користування процесуальними правами представника позивача, призвело до тривалого розгляду судом трудового спору.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Судом першої інстанції при постановлені окремої ухвали правильно застосовані норми матеріального та процесуального права, висновки суду відповідають обставинам та матеріалам справи, доводи апеляційної скарги висновки суду не спростовують, тому колегія суддів не вбачає підстав для скасування ухвали та задоволення апеляційної скарги.

Керуючись статтями 367, 374, 375, 381, 383 ЦПК України, колегія суддів

постановила:

апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_2 залишити без задоволення, ухвалу Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 27 вересня 2019 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту прийняття, оскарженню у касаційному

порядку не підлягає.

Повний текст постанови складено 20 січня 2020 року.

Суддя-доповідач І.М. Рейнарт

Судді Г.М. Кирилюк

Т.А. Семенюк