Справа № 513/1315/19
Провадження № 2/513/81/20
Саратський районний суд Одеської області
10 грудня 2020 року Саратський районний суд Одеської області у складі: головуючого - судді Бучацької А.І., за участю: секретаря судового засідання Златіної О.І., позивачки ОСОБА_1 та її представника адвоката Дашковської Д.І., представника відповідача адвоката Кочурова А.О. розглянувши у підготовчому засіданні в приміщенні суду в смт. Сарата Одеської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,
В С Т А Н О В И В:
у грудні 2019 року позивачка звернулася до суду з позовом до Плахтіївської сільської ради Саратського району Одкеської області, в якому просила визначити їй додатковий строк три місяця, достатній для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті матері ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Позовні вимоги обґрунтувала тим, що не звернулася своєчасно до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини з поважних причин, так як є особою з інвалідністю другої групи та тривалий час знаходилась на лікуванні.
Ухвалою суду від 20 грудня 2020 року відкрито провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Плахтіївської сільської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини (а.с.16).
Ухвалою суду від 18 березня 2020 року до участі у справі було залучено ОСОБА_2 в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору (а.с.75).
Ухвалами суду від 20 листопада 2020 року за клопотанням представника позивачки було замінено неналежного відповідача - Плахтіївську сільську раду Саратського району Одеської області належним відповідачем - ОСОБА_2 . Розгляд справи почато спочатку та підготовче засідання було призначено на 10 грудня 2020 року (а.с. 168-169, 170).
03 грудня 2020 року до суду надійшов відзив на позов від відповідача ОСОБА_2 . Разом з відзивом подано клопотання про витребування доказів, в якому представник відповідача просив витребувати від Комунального некомерційного підприємства "Одеський обласний медичний центр психічного здоров`я Одеської обласної ради" виписку з історії хвороби ОСОБА_1 за періоди її лікування в зазначеному закладі, починаючи з 30.08.2013 року по 06.02.2015 року. Клопотання обґрунтував тим, що такий доказ може підтвердити (або спростувати) зазначену позивачем причину пропуску нею строку для прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .
10 грудня 2020 року на адресу суду надійшла додаткова позовна заява представника позивачки ОСОБА_1 - адвоката Дашковської Дарини Ігорівни до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, визнання заповіту частково недійсним, визнання свідоцтва про право на спадщину за законом недійсним, визнання права на спадщину за законом та за заповітом.
У підготовчому засіданні позивачка та її представник ОСОБА_4 просили прийняти додаткову позовну заяву до розгляду та призначити справу до судового розгляду по суті.
Представник позивача адвокат Кочуров А.О. проти прийняття додаткового позову заперечував, просив задовольнити клопотання про витребування доказів, а також призначити справу до судового розгляду.
Вирішуючи питання про прийняття додаткової позовної заяви, суд виходить з наступного.
Частинами 3, 5 статті 49 ЦПК передбачено, що до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.
У разі подання будь-якої заяви, передбаченої пунктом 2 частини другої та частинами третьою і четвертою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у рішенні суду.
Тлумачення пунктів 4 і 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України дає підстави зробити висновок, що предмет позову це певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення, яка опосередковується відповідним способом захисту прав або інтересів. Підстави позову це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.
Тобто правові підстави позову це зазначена в позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.
Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.
Верховний Суд роз`яснив, що під підставами позову, які згідно із ст.49 ЦПК може змінити лише позивач, слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги, а не самі по собі посилання позивача на певну норму закону, яку суд може замінити, якщо її дія не поширюється на дані правовідносини.
Позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Зміна підстав і предмету позову не допускається. Верховний Суд наголошує, що якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги. Такий правовий висновок надано Верховним Судом у рішенні від 13.03.2018 року в справі № 916/1764/17.
Судом встановлено, що подана представником позивача додаткова позовна заява не є заявою, яка передбачена в ст.49 ЦПК України, а фактично є заявою з додатковими (раніше не заявленими) позовними вимогами з іншим предметом позову, заявленим з інших підстав.
ЦПК України також передбачає право позивача об`єднати в одній позовній заяві декілька позовних вимог (позовів) з дотриманням приписів ст. 188 ЦПК України, але скористатись таким правом позивач міг на стадії подання позову. ЦПК України не передбачає права позивача збільшувати у підготовчому засіданні кількість позовних вимог або подавати додатковий позов.
Таким чином, відсутні підстави для прийняття у межах даної цивільної справи додаткового позову ОСОБА_1 про визнання заповіту частково недійсним, визнання свідоцтва про право на спадщину за законом недійсним, визнання права на спадщину за законом та за заповітом
Враховуючи викладені обставини і норми процесуального закону, що регулюють дані питання, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання представника позивача та прийняття у межах даної справи до спільного розгляду додаткового позову.
Щодо клопотання про витребування доказів суд приходить до наступного.
Згідно ст. ст. 76, 77 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.
За положеннями частин 1, 5 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.
Відповідно до ч.1 ст.84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.
Відповідно до п.4 ч.2 ст.84 ЦПК України у клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.
Суд, дослідивши письмові матеріали справи, дійшов висновку, що клопотання представника відповідача про витребування доказів не підлягає задоволенню, оскільки представник відповідача не довів, що у нього виникли складнощі в отриманні зазначених доказів. Представник відповідача посилається лише на те, що такий доказ може підтвердити (або спростувати) зазначену позивачем причину пропуску нею строку для прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , однак не зазначено доказів вжиття заходів для отримання цих доказів самостійно.
За вказаних обставин суд відмовляє у задоволенні клопотання представника відповідача про витребування доказів.
Враховуючи, що спір між сторонами не врегульовано в порядку, передбаченому ч.ч. 3,4 ст. 200 ЦПК України, підготовче провадження належить закрити та призначити справу до судового розгляду по суті.
Керуючись ст. ст. 49, 197-200, 258-261, 263, 353, 354 ЦПК України, суд
П О С Т А Н О В И В:
у прийнятті до розгляду додаткової позовної заяви представника позивачки ОСОБА_1 - адвоката Дашковської Дарини Ігорівни до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, визнання заповіту частково недійсним, визнання свідоцтва про право на спадщину за законом недійсним, визнання права на спадщину за законом та за заповітом - відмовити та повернути її заявнику.
У задоволенні клопотання представника відповідача адвоката Кочурова А.О. про витребування доказів відмовити.
Закрити підготовче провадження та призначити цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні на 03 лютого 2021 року об 11:30 годині в приміщенні Саратського районного суду з викликом сторін.
Апеляційна скарга на ухвалу суду в частині повернення додаткової позовної заяви подається до Одеського апеляційного суду через Саратський районий суд Одеської області протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали.
В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту проголошення.
Повний текст ухвали складено 14 грудня 2020 року.
Суддя А. І. Бучацька