Справа № 143/1471/20
УХВАЛА

Іменем України

16.12.2020 року м. Погребище

Суддя Погребищенського районного суду Вінницької області Сич С.М., ознайомившись із позовною заявою ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ) про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

Ознайомившись з позовною заявою та доданими матеріалами, вважаю, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Зі змісту позовної заяви та доданого до неї свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 вбачається, що відповідач ОСОБА_2 є громадянином Республіки Болгарія, який проживає в АДРЕСА_2 .

Відповідно до частин першої, другої статті 3 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Закону України "Про міжнародне приватне право", законів України, що визначають особливості розгляду окремих категорій справ, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Якщо міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, передбачено інші правила, ніж встановлені цим Кодексом, застосовуються правила міжнародного договору України.

Згідно із пунктом 2 частини першої статті 1 Закону України від 23 червня 2005 року N 2709-IV "Про міжнародне приватне право" (далі - Закон N 2709-IV) іноземний елемент - ознака, яка характеризує приватноправові відносини, що регулюються цим Законом, та виявляється в одній або кількох з таких форм, зокрема, хоча б один учасник правовідносин є громадянином України, який проживає за межами України, іноземцем, особою без громадянства або іноземною юридичною особою.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 2 Закону N2709-ІV цей Закон застосовується до таких питань, що виникають у сфері приватноправових відносин з іноземним елементом, зокрема, підсудність судам України справ з іноземним елементом.

За змістом статті 76 Закону N 2709-IV суди можуть приймати до свого провадження і розглядати будь-які справи з іноземним елементом у таких випадках: 1) якщо сторони передбачили своєю угодою підсудність справи з іноземним елементом судам України, крім випадків, передбачених у статті 77 цього Закону; 2) якщо на території України відповідач у справі має місце проживання або місцезнаходження, або рухоме чи нерухоме майно, на яке можна накласти стягнення, або знаходиться філія або представництво іноземної юридичної особи - відповідача; 3) у справах про відшкодування шкоди, якщо її було завдано на території України; 4) якщо у справі про сплату аліментів або про встановлення батьківства позивач має місце проживання в Україні; 5) якщо у справі про відшкодування шкоди позивач - фізична особа має місце проживання в Україні або юридична особа - відповідач - місцезнаходження в Україні; 6) якщо у справі про спадщину спадкодавець у момент смерті був громадянином України або мав в Україні останнє місце проживання; 7) дія або подія, що стала підставою для подання позову, мала місце на території України; 8) якщо у справі про визнання безвісно відсутнім або оголошення померлим особа мала останнє відоме місце проживання на території України; 9) якщо справа окремого провадження стосується особистого статусу або дієздатності громадянина України; 10) якщо справа проти громадянина України, який за кордоном діє як дипломатичний агент або з інших підстав має імунітет від місцевої юрисдикції, відповідно до міжнародного договору не може бути порушена за кордоном; 11) якщо у справі про банкрутство боржник має місце основних інтересів або основної підприємницької діяльності на території України; 12) в інших випадках, визначених законом України та міжнародним договором України.

В частині першій статті 497 ЦПК України визначено, що підсудність судам України цивільних справ з іноземним елементом визначається цим Кодексом, законом або міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України.

Під час розірвання шлюбу між громадянином України та іноземцем або особою без громадянства, один з яких проживає в Україні, питання підсудності визначається за загальними правилами, встановленими статтями 27, 28 ЦПК України.

Позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом (частина перша статті 27 ЦПК України).

Позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них (частина друга статті 28 ЦПК України).

Такий правовий висновок викладений в постанові Верховного Суду від 24.07.2020 року №357/12676/18.

Зазначене в позовній заяві зареєстроване місце проживання відповідача не знаходиться в межах територіальної юрисдикції Погребищенського районного суду Вінницької області.

Разом із цим, позивачкою не наведено в позовній заяві та не надано будь-яких доказів на підтвердження обставин, які відповідно до приписів частини другої статті 28 ЦПК України, слугували б підставою для віднесення даної справи до територіальної юрисдикції Погребищенського районного суду Вінницької області за правилами альтернативної підсудності.

Окреслені недоліки не дають можливості дійти висновку, що дана справа підсудна Погребищенському районному суду Вінницької області.

Крім того, при перевірці наявності підстав щодо залишення позовної заяви без руху суддею перевіряються відповідність форми, змісту та порядку подання заяви вимогам, встановленим статтями 175-177 ЦПК України.

Так, відповідно до п.10 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Проте, в порушення вимог цивільного процесуального законодавства позовна заява не містить відомостей про те, що ОСОБА_1 не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Крім того, за змістом п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

В позовній заяві ОСОБА_1 зазначила, що чоловік проти позову не заперечує. На підтвердження цієї обставини позивачка надала заяву ОСОБА_2 від 01.09.2020 року, згідно із якою останній проти позову не заперечує та просить позовну заяву ОСОБА_1 щодо розірвання шлюбу розглянути без його участі у зв`язку із тим, що він перебуватиме за межами України.

В силу ч.1 ст.17 Договору між Україною та Республікою Болгарія про правову допомогу в цивільних справах від 21.05.2004 року, ратифікованого Законом №2911-IV від 22.09.2005 року, документи, які на території однієї Договірної Сторони складені або засвідчені органом або спеціально уповноваженою на це особою в межах їх компетенції і в установленій формі та засвідчені офіційною печаткою, приймаються на території іншої Договірної Сторони без будь-якого спеціального засвідчення. Те саме стосується і засвідчення підпису громадянина, копій і перекладів документів.

Відповідно до ч.2 ст.3 ЦПК України якщо міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, передбачено інші правила, ніж встановлені цим Кодексом, застосовуються правила міжнародного договору України.

Однак, в порушення вимог ч.2 ст.3 ЦПК України, ч.1 ст.17 Договору між Україною та Республікою Болгарія про правову допомогу в цивільних справах від 21.05.2004 року підпис ОСОБА_2 на вказаній вище заяві не засвідчений офіційною печаткою органу або спеціально уповноваженої на це особи Республіки Болгарія в межах їх компетенції.

Означені недоліки позовної заяви перешкоджають відкриттю провадження у справі.

Відповідно до частин 1, 2 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статях 175 і 177 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду заяви постановляє ухвалу про залишення заяви без руху, в якій зазначаються недоліки заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

Таким чином, з огляду на вищезазначене, позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення недоліків заяви.

Керуючись ст.ст.95,175,177 ,185, 260 ЦПК України, -

Ухвалив:

Позовну заявуОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, - залишити без руху.

Встановити строк для усунення позивачем недоліків позовної заяви десять днів з дня вручення копії ухвали про залишення заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що в разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя