Провадження № 2/712/2817/20
У Х В А Л А

2 грудня 2020 року суддя Соснівського районного суду м. Черкаси Пересунько Я.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Центрального відділу державної виконавчої служби у м. Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про зняття арешту з нерухомого майна,

в с т а н о в и в:

26 листопада 2020 року на розгляд судді передано позовну заяву ОСОБА_1 , в якій вона просить суд зняти арешт, накладений Центральним відділом державної виконавчої служби у м. Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), на нерухоме майно у вигляді житлового будинку з надвірними спорудами, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та належить позивачці на підставі рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 17 квітня 2019 року.

Позов обґрунтовано тим, що 21 травня 2019 року рішенням Соснівського районного суду м. Черкаси було задоволено позов ОСОБА_1 та визнано нерухоме майно у вигляді житлового будинку, житловою площею 60,90 кв.м. з надвірними спорудами, які складаються з двох гаражів, сараю, льоху, огорожі та свердловини, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 об`єктом спільної сумісної власності подружжя ОСОБА_1 та ОСОБА_2 та визнано за позивачем право власності на 1/2 частину вищевказаного домоволодіння.

У серпні 2020 року позивач звернулася до Управління з питань державної реєстрації Черкаської міської ради для проведення реєстрації права власності на нерухоме майно, в результаті чого їй було відмовлено через наявний арешт нерухомого майна, накладений Центральним відділом державної виконавчої служби у м. Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ).

Вивчивши додані до позовної заяви матеріали та матеріали архівної цивільної справи 2-3174/10 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів, суд дійшов наступних висновків.

Згідно з п. 5 ч. 3ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до п. 2 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» № 5 від 03 червня 2016 року, позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення.

При зверненні з позовною заявою про зняття арешту з нерухомого майна, позивач в якості відповідача зазначає Центральний відділ державної виконавчої служби м. Черкаси Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Київ).

Разом із тим, із витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно убачається, що обтяження на житловий будинок з прибудовою літ. А-1, загальною площею 107,5 кв.м, житловою площею 61,9 кв.м, огорожа 1,3, водоколонка 2, погріб літ. Г, та на земельну ділянку площею 912,5 кв.м, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , накладалися в інтересах обтяжувачів: ОСОБА_3 (підстава обтяження: ухвала Соснівського районного суду м. Черкаси від 18 серпня 2010 року у справі № 2-3174/10) та Товариства з обмеженою відповідальністю «Грифон Капітал», (підстава для державної реєстрації: договір про відступлення прав вимоги за договорами іпотеки).

Таким чином, позивачу необхідно визначитися зі складом осіб, які беруть участь у справі (відповідачів та третіх осіб) та уточнити позовні вимоги шляхом надання уточненої редакції позовної заяви, а також її копії відповідно до кількості учасників справи.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За змістом ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Позивача також необхідно повідомити про те, що на території м. Черкаси працює Черкаський місцевий центр з надання Безоплатної Правової Допомоги (м. Черкаси, вул. Гоголя, 221, тел. 0472-333-228), де вона, за потреби та за наявності законних підстав, може отримати безоплатну кваліфіковану допомогу адвокатів.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175-177, 185 ЦПК України, -

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху та надати їй строк у сім календарних днів із дня отримання копії цієї ухвали, для усунення недоліків, зазначених у її мотивувальній частині.

У разі невиконання вимог ухвали в зазначений строк позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Я.В. Пересунько