УХВАЛА

14 грудня 2020 року м.Житомир справа № 296/6858/20

провадження № 2/296/2294/20

Корольовський районний суд м. Житомира у складі головуючої судді Петровської М.В., розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про про розірвання шлюбу, -

встановив:

ОСОБА_1 звернулась до суду із позовом, в якому, з урахуванням ухвали судді Корольовського районного суду м. Житомира від 14.09.2020 про повернення позовної заяви в частині позовних вимог, просить: розірвати шлюб, укладений між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований 07 серпня 2012 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Житомирського міського управління юстиції (актовий запис №4040).

Ухвалою судді Корольовського районного суду м. Житомира відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження із повідомленням сторін.

До відділу документального забезпечення суду надійшла заява ОСОБА_1 від 30.11.2020, відповідно до змісту якої позивач просить залишити позовну заяву без розгляду на підставі пункту 5 частини першої статті 257 Цивільного процесуального кодексу України.

У відповідності до положень ч.3 ст.211, ч.1 ст.223, ч.2 ст.247 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), суд вважає за можливе провести судовий розгляд справи без фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу та на основі наявних у суду матеріалів.

Згідно з ч.5 ст.268 ЦПК України, датою ухвалення судового рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Дослідивши заяву ОСОБА_1 про залишення позовної заяви без розгляду, суд дійшов наступних висновків.

Положеннями частини третьої статті 13 ЦПК України передбачено, що учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Пунктом 5 частини першої статті 257 ЦПК України передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Відповідно до ч.3 ст.257 ЦПК України, в ухвалі про залишення позову без розгляду можуть бути вирішені питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з державного бюджету.

Позивачем до початку розгляду справи по суті було подано заяву про залишення позову без розгляду.

Оскільки подання заяви про залишення позовної заяви без розгляду є правом позивача та не порушує прав сторін і учасників справи, суд дійшов висновку про її задоволення.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України "Про судовий збір" від 08.07.2011 №3674-VI (далі - Закон №3674-VI).

Пунктом четвертим частини першої статті 7 Закону №3674-VI встановлено, що сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Оскільки позовну заяву залишено без розгляду на підставі заяви ОСОБА_1 , судовий збір, сплачений при поданні позовної заяви, поверненню не підлягає.

Керуючись статтями 13, 257, 260, 261, 268, 353 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

Заяву ОСОБА_1 задовольнити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу залишити без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст ухвали складено: 14 грудня 2020 року.

Суддя М. В. Петровська