УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про повернення заяви у зв`язку з невиконанням ухвали про залишення заяви без руху

"23" січня 2020 р.

Суддя Київського районного суду м. Харкова Золотарьова Л.І., розглянувши цивільну справу №953/18320/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на автомобіль, -

ВСТАНОВИВ:

17.09.2019 ОСОБА_1 звергнувся до суду з позовом, у якому просить визнати за ним право власності на автомобіль «Toyota RAV4» р/н НОМЕР_1 , 2016 року випуску.

Дослідивши матеріали справи, вважаю, що позовна заява підлягає поверненню з таких підстав.

Ухвалою суду від 19.09.2019 року позов залишено без руху, надано 7-миденний строк для усунення недоліків.

Вказана ухвала двічі направлялась на адресу позивача, яку він зазначив в позовній заяві, однак позивач кореспонденцію не отримує, рухом справи з вересня 2019 року не цікавиться.

Таким чином, позивач не скористався можливістю вжити заходів для отримання та ознайомлення з такою ухвалою, звернувшись до суду, позивач не цікавиться рухом справи, не отримує судову кореспонденцію.

Згідно з ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Сам факт звернення особи до суду із позовом не спричиняє безумовне відкриття провадження у справі. Адже суддя, відкриваючи провадження за позовною заявою, перевіряє, зокрема, чи дотрималася особа, яка подала позов в порядку ст. 175 ЦПК України, порядку здійснення права на звернення до суду (умови реалізації права на звернення до суду). Процесуальним наслідком недотримання позивачем умов реалізації права на звернення до цього суду з позовом в порядку ст.ст. 175, 177 ЦПК України є залишення позову без руху або його повернення в разі не усунення недоліків.

З огляду на викладене, суддя може вирішити питання про відкриття провадження за позовом, який не був належним чином оформлений та містив недоліки, лише після їх усунення. При цьому у ЦПК України відсутні винятки з указаного порядку.

Таким чином, можна зробити висновок, що як суд, так і особа, яка подала позов, наділені низкою процесуальних прав та обов`язків.

Однак, позивач, звернувшись до суду з позовом у вересні 2019 року, не вжив жодних заходів для отримання судової кореспонденції, не звернувся безпосередньо до суду з приводу руху його справи, вказані в ухвалі недоліки не усунув.

Таким чином, суд вважає, що позивачем вказані в ухвалі недоліки у встановлений строк не усунуті, тому позов підлягає поверненню, що не позбавляє його право повторно звернутися до суду з вказаним позовом.

Аналогічного правового висновку дійшов Верховний суд України при розгляді справи № 6-3082цс16 (Постанова від 01.11.2017 року).

Рішеннями Європейського суду з прав людини визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосується безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів (рішення Європейського суду з прав людини від 04 жовтня 2001 року у справі «Тойшлер проти Германії»).

Згідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст.ст. 44, 185 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на автомобіль - визнати неподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу його право на повторне звернення з позовом до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позову.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена у встановленому порядку до Харківської апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Ухвалу підписано 23.01.2020 року.

Суддя-