Ухвала

16 січня 2020 року

м. Київ

справа № 212/6529/19

провадження № 61-960ск20

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Коротенка Є. В., розглянувши касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Кривбас-Белаз-Сервіс СП»на постанову Дніпровського апеляційного суду від 09 грудня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Кривбас-Белаз-Сервіс СП» про відшкодування моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2019 року ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю «Кривбас-Белаз-Сервіс СП» (далі - ТОВ «Кривбас-Белаз-Сервіс СП») моральної шкоди, завданої внаслідок нещасного випадку на виробництві під час виконання трудових обов`язків у розмірі 41 730 гривень.

Рішенням Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 17 жовтня 2019 року позов ОСОБА_2 задоволено частково.

Стягнуто з ТОВ «Кривбас-Белаз-Сервіс СП» на користь ОСОБА_2 моральну шкоду в розмірі 10 000 грн без урахування податку з доходів фізичних осіб.

В задоволені решти позовних вимог відмовлено.

Постановою Дніпровського апеляційного суду від 09 грудня 2019 року рішення Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 17 жовтня 2019 року в частині розміру моральної шкоди змінено та збільшено розмір моральної шкоди, стягнутої з ТОВ «Кривбас-Белаз-Сервіс СП» на користь ОСОБА_2 з 10 000 грн до 40 000 грн.

В решті рішення суду залишено без змін.

06 січня 2019 року (згідно з відміткою на поштовому конверті)ТОВ «Кривбас-Белаз-Сервіс СП» через засоби поштового зв`язку подало до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Дніпровського апеляційного суду від 09 грудня 2019 року.

Вивчивши касаційну скаргу та додані до неї матеріали, Верховний Суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження, оскільки вона подана на судове рішення у малозначній справі, що не підлягає касаційному оскарженню.

Стаття 129 Конституції України серед основних засад судочинства визначає забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення (пункт 8).

Згідно з пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах, крім випадків, зазначених у цій же нормі ЦПК України.

Відповідно до пункту 1 частини шостої статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб вираховується станом на

1 січня календарного року, в якому подається скарга (частина дев`ята статті 19 ЦПК України).

Ціна позову у даній справі становить 41 730 грн, що не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на час подання касаційної скарги (2 102 грн * 100 = 210 200 грн, де 2 102 грн - розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 2020 року згідно статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік»).

Отже, зазначена справа є малозначною у силу вимог закону.

Верховним Судом не встановлено випадків, передбачених пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, за наявності яких судове рішення у малозначній справі підлягає касаційному оскарженню.

Разом із тим, Касаційний цивільний суд вважає, що наведені заявником обставини, передбачені пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, не дають підстав для висновку про те, що касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики.

Відповідно до вимог пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права (стаття 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»), умови прийнятності касаційної скарги, відповідно до норм законодавства, можуть бути суворішими, ніж для звичайної заяви. Зважаючи на особливий статус суду касаційної інстанції, процесуальні процедури у суді касаційної інстанції можуть бути більш формальними, особливо, якщо провадження здійснюється судом після їх розгляду судом першої інстанції, а потім судом апеляційної інстанції (рішення у справах: «Levages Prestations Services v. France» (Леваж Престасьон Сервіс проти Франції) від 23 жовтня 1996 року; «Brualla Gomez de la Torre v. Spain» (Бруалья Ґомес де ла Торре проти Іспанії) від 19 грудня 1997 року).

Верховний Суд зауважує, що застосування критерію малозначності у цій справі є передбачуваним, судовий спір було розглянуто судами двох інстанцій, які мали повну юрисдикцію, заявник не продемонстрував наявності інших виключних обставин, які за положеннями кодексу могли вимагати касаційного розгляду справи.

З урахуванням наведеного, оскільки заявником подано касаційну скаргу на судове рішення у малозначній справі, що не підлягає касаційному оскарженню, у відкритті касаційного провадження у справі слід відмовити.

Керуючись статтею 129 Конституції України, пунктом 1 частини шостої, частиною дев`ятою статті 19, пунктом 2 частини третьої статті 389, пунктом

1 частини другої статті 394 ЦПК України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Кривбас-Белаз-Сервіс СП» на постанову Дніпровського апеляційного суду від 09 грудня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Кривбас-Белаз-Сервіс СП» про відшкодування моральної шкоди.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали надіслати заявникові.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Є. В. Коротенко