У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"11" грудня 2020 р. м. Київ

Дніпровський районний суд м. Києва у складі: головуючого судді САВЛУК Т.В., розглянувши в порядку письмового провадження, в приміщенні суду, заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу, який видано Дніпровським районним судом міста Києва 27 жовтня 2020 року за заявою Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» до ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення боргу за житлово-комунальні послуги,-

в с т а н о в и в:

27 жовтня 2020 року Дніпровським районним судом м. Києва видано судовий наказ про стягнення з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» заборгованість за спожиті житлово-комунальні послуги у розмірі 11 866 гривень 05 копійок, 3% річних у розмірі 432 гривні 88 копійок та інфляційну складову боргу в розмірі 454 гривень 35 копійок; стягнуто з боржника на користь стягувача судовий збір в розмірі 210 гривень 20 копійок..

Відповідно до ч. 1 ст. 170 ЦПК України, боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

09 листопада 2020 року боржник ОСОБА_1 отримав судовий наказ рекомендованою кореспонденцію, що підтверджується зворотним поштовим повідомленням, яке приєднано до матеріалів справи.

Враховуючи терміни поштового надсилання кореспонденції, суд приходить до висновку, що при поданні боржником заяви про скасування судового наказу, останнім дотримано терміни звернення до суду, встановлені ч. 1 ст. 170 ЦПК України, оскільки з відповідною заявою боржник звернувся до суду 23 листопада 2020 року.

Вивчивши матеріали заяви про скасування судового наказу та долучені до неї додатки, суддя приходить до наступних висновків.

За правилами цивільного процесуального законодавства, заява про скасування судового наказу за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст. 170 ЦПК України.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 170 ЦПК України, заява про скасування судового наказу має містити: найменування суду, до якого подається заява; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника для фізичних осіб - громадян України; ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) представника боржника, якщо заява подається представником, його місце проживання або місцезнаходження; наказ, що оспорюється; зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача.

До заяви про скасування судового наказу додаються: документ, що підтверджує сплату судового збору; документ, що підтверджує повноваження представника боржника, якщо заява подається таким представником; клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті. (ч. 5 ст. 170 ЦПК України).

У відповідності до ч.4-2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду заяви про скасування судового наказу, справляється судовий збір за ставкою 0,05 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (станом на дату звернення до суду складає 105,10 гривень).

Проте, подана до суду заява не відповідає вимогам ст.170 ЦПК України, а саме: до заяви не долучено докази сплати судового збору.

Посилання боржника на те, що він звільнений від сплати судового збору відповідно до ч.3 ст.22 Закону України «Про захист прав споживачів», є безпідставним та суперечить положенням наведеної правової норми, якою передбачено, що споживачі звільняються від сплати судового збору за позовами, що пов`язані з порушенням їх прав, однак в даному випадку фізична особа - боржник в наказному провадженні, скористався процесуальним правом подати заяву про скасування судового наказу, що зумовлює дотримання обов`язкових вимог при оформлення поданої до суду заяви, в тому долучення певного обсягу документів, визначених ч. 5 ст. 170 ЦПК України.

Відповідно до ч.6 ст.170 ЦПК України у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

За наведених обставин, суддя приходить до висновку, що заява ОСОБА_1 про скасування судового наказу, який видано Дніпровським районним судом міста Києва 27 жовтня 2020 року, не відповідає вимогам ч. 5 ст. 170 ЦПК України, тому підлягає поверненню заявнику без розгляду.

Враховуючи наведене та керуючись статтями 170, 260, 261, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суд-

п о с т н а о в и в:

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу, який видано Дніпровським районним судом міста Києва 27 жовтня 2020 року за заявою Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» до ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення боргу за житлово-комунальні послуги,- повернути без розгляду.

Роз`яснити, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцять днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

У відповідності до п.п. 15.5 п.15 п. 1 Розділу ХІІІ Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а саме Дніпровський районний суд м. Києва. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

С у д д я