БЕРЕЗАНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
№ провадження 2/356/56/20
Справа № 356/767/19
Р І Ш Е Н Н Я ( заочне)

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08.01.2020 року Березанський міський суд Київської області в складі:

Головуючого судді Лялик Р. М.

При секретарі Настич Н. А.

З участю позивачки ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Березанського міського суду Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільної сумісної власності подружжя,

В С Т А Н О В И В:

До Березанського міського суду Київської області звернулась ОСОБА_1 з позовом до ОСОБА_2 про поділ спільної сумісної власності подружжя.

Позовну заяву позивачка обґрунтовувала тим, що з ОСОБА_2 перебувала в зареєстрованому шлюбі. Рішенням Березанського міського суду Київської області від 30.06.2017 року шлюб між нею та відповідачем було розірвано. За період перебування в шлюбі та за спільні грошові кошти з відповідачем 16.07.2015 року було придбано автомобіль ВАЗ 2108, реєстраційний номер НОМЕР_1 , червоного кольору, 1992 року випуску. При придбанні, право власності на автомобіль було оформлено на відповідача. У добровільному порядку поділити майно не можуть, тому вважає своє право порушеним. Просила суд в порядку поділу спільної сумісної власності подружжя визнати за нею права власності на Ѕ частку автомобіля ВАЗ 2108, реєстраційний номер НОМЕР_1 , червоного кольору, 1992 року випуску.

В судовому засіданні позивачка позовні вимоги підтримала, просила їх задовольнити в повному обсязі.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином шляхом публікації оголошення на офіційному веб-порталі судової влади, про причини неявки суд не повідомив, заперечень на позовну заяву не надав.

Суд, вислухавши пояснення позивачки, дослідивши матеріали справи, встановивши обставини і перевіривши їх доказами, вважає позов таким, що підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_2 , виданого 10.06.2008 року ОСОБА_2 та ОСОБА_1 зареєстрували шлюб, про що відділом реєстрації актів цивільного стану Берзанського міського управління юстиції Київської області, зроблено актовий запис №80.

Рішенням Березанського міського суду Київської області від 30.06.2017 року шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 було розірвано.

Відповідно до рішення Березанського міського суду Київської області від 03.08.2017 року ОСОБА_2 визнано таким, що втратив право користування житловим приміщенням, а саме квартирою АДРЕСА_1 .

16.07.2015 року було зареєстровано автомобіль ВАЗ 2106, 1992 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_1 на ОСОБА_2 .

Відповідно до звіту про оцінку транспортного засобу від 12.08.2019 року, ринкова вартість автомобіля ВАЗ 2108, реєстраційний номер НОМЕР_1 , 1992 року випуску, на дату оцінки становить 22126 гривень.

Відповідно до вимог ч.3 ст. 368 ЦК України, майно, набуте подружжям за час шлюбу, є їхньою спільною сумісною власністю, якщо інше не встановлено договором або законом.

Ч. 2 ст. 372 ЦК України встановлено, що у разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом.

Статтею 60 СК України встановлено, що майно, набуте подружжям за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності незалежно від того, що один з них не мав з поважної причини (навчання, ведення домашнього господарства, догляд за дітьми, хвороба, тощо) самостійного заробітку (доходу). Вважається, що кожна річ, набута за час шлюбу, крім речей індивідуального користування, є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя.

Ч. 1 ст. 61 СК України встановлено, що об`єктом права спільної сумісної власності подружжя може бути будь-яке майно, за винятком виключеного з цивільного обороту.

Статтею 163 СК України встановлено, що дружина та чоловік мають рівні права на володіння, користування і розпоряджання майном, що належить їм на праві спільної сумісної власності, якщо інше не встановлено домовленістю між ними.

Частиною 1 ст. 69 СК України встановлено, що дружина і чоловік мають право на поділ майна, що належить їм на праві спільної сумісної власності, незалежно від розірвання шлюбу.

Частинами 1, 2 ст. 70 СК України встановлено, що у разі поділу майна, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя, частки майна дружини та чоловіка є рівними, якщо інше не визначено домовленістю між ними або шлюбним договором. При вирішенні спору про поділ майна суд може відступити від засади рівності часток подружжя за обставин, що мають істотне значення, зокрема якщо один із них не дбав про матеріальне забезпечення сім`ї, приховав, знищив чи пошкодив спільне майно, витрачав його на шкоду інтересам сім`ї.

Принцип рівності часток застосовується незалежно від того, чи здійснюється поділ у судовому або у позасудовому порядку.

Статтею 71 СК України встановлено, що майно, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя, ділиться між ними в натурі. Якщо дружина та чоловік не домовилися про порядок поділу майна, спір може бути вирішений судом. При цьому суд бере до уваги інтереси дружини, чоловіка, дітей та інші обставини, що мають істотне значення. Неподільні речі присуджуються одному з подружжя, якщо інше не визначено домовленістю між ними. Речі для професійних занять присуджуються тому з подружжя, хто використовував їх у своїй професійній діяльності. Вартість цих речей враховується при присудженні іншого майна другому з подружжя. Присудження одному з подружжя грошової компенсації замість його частки у праві спільної сумісної власності на майно, зокрема на житловий будинок, квартиру, земельну ділянку, допускається лише за його згодою, крім випадків, передбачених Цивільним кодексом України. Присудження одному з подружжя грошової компенсації можливе за умови попереднього внесення другим із подружжя відповідної грошової суми на депозитний рахунок суду.

Зі змісту п. п.23, 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 21.12.2007 №11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» вбачається, що вирішуючи спори між подружжям про майно, необхідно встановлювати обсяг спільно нажитого майна, наявного на час припинення спільного ведення господарства, з`ясовувати джерело і час його придбання. Спільною сумісною власністю подружжя, що підлягає поділу можуть бути будь-які види майна, незалежно від того, на ім`я кого з подружжя вони були придбані чи внесені грошовими коштами, якщо інше не встановлено шлюбним договором чи законом. До складу майна, що підлягає поділу включається загальне майно подружжя, наявне у нього на час розгляду справи, та те, що знаходиться у третіх осіб. При поділі майна враховуються також борги подружжя та правовідносини за зобов`язаннями, що виникли в інтересах сім`ї.

Суд дійшов висновку, що спірний автомобіль є спільною сумісною власністю подружжя, оскільки придбаний за час шлюбу.

Крім того, доказів, які б спростовували дані обставини, стороною відповідача суду надано не було.

Таким чином, враховуючи, норми матеріального права, обставин встановлених у судовому засіданні, суд, приходить до висновку що позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільної сумісної власності подружжя є обґрунтованим та підлягає задоволенню в повному обсязі.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 60, 61, 63, 65, 69, 70, 71 СК України, ст.ст.3-5, 12-13, 76-83, 89, 258-259, 263-265, 268, 352, 354 ЦПК України,

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільної сумісної власності подружжя - задовольнити .

В порядку поділу спільної сумісної власності подружжя визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_2 ( РНОКПП - НОМЕР_3 ) право власності на 1/2 частку автомобіля ВАЗ 2108, реєстраційний номер НОМЕР_1 , червоного кольору, 1992 року випуску.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , (останнє відоме зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ) на користь держави судовий збір у розмірі 768 (сімсот шістдесят вісім) гривень 40 копійок.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 (тридцяти) днів з дня його проголошення.

Апеляційну скаргу на рішення може бути подано до Київського апеляційного суду через Березанський міський суд протягом 30 (тридцяти) днів з дня його проголошення.

Суддя Р. М. Лялик