Провадження № 2/638/1598/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 грудня 2020 року Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Семіряд І.В.,

за участю секретаря Подосокорської А.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом Харківської міської ради до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості зі сплати орендної плати,-

ВСТАНОВИВ:

23.07.2020 ХМР звернулась до суду з зазначеним позов, в обґрунтування якого вказує, що між Харківською міською радою та ОСОБА_1 було укладено договір оренди землі від 22.08.2005р., зареєстрованого за № 21. Відповідно до умов договору в оренду надано земельну ділянку загальною площею 0,0089 га по АДРЕСА_1 для обслуговування майстерні по ремонту автомобілів строком до 01.12.2029. Пунктом 5 цього договору встановлено, що нормативна грошова оцінка земельної ділянки на період експлуатації становить 143818 грн. Згідно з п.9 договору розмір орендної плати в місяць за земельну ділянку становить з 2007 року - 594,57 гривень. Пунктом 10 договору передбачено, що обчислення розміру орендної плати за землю здійснюється з урахуванням індексів інфляції. Згідно з листом Департаменту земельних відносин від 26.06.2019 та договором оренди землі від 22.08.2005 ОСОБА_1 повинен був сплатити за період з 01.08.2016 по 31.12.208 таку оренду плату: з 01.08.2016-31.12.2016 розмір орендно за землю за вказаний період становить 13561,95 грн; 01.01.2017-31.12.2017 34501,55 грн; 01.01.2018-31.12.2018 34501,55 грн. відповідно до листа ГУ ДФС у Харківській області від 13.02.2019 ОСОБА_1 фактично сплатив за період 01.08.2016-31.12.2016 7577 грн ; 01.01.2017-31.12.2017 17184,45 грн; 01.01.2018-31.12.2018 19185,40 грн. Заборгованість становить 38617,30 грн. Спірна земельна ділянка використовується відповідачем без сплати відповідачем у повному обсязі. У зв`язк уз чим позивач просить стягнути з ОСОБА_1 заборгованість зі сплати оренди у розмірі 38617,30 грн та понесені судові витрати.

26.10.2020 відповідачем ОСОБА_1 подано відзив на позовну заяву, у якому вказано, що позивачем не надано доказів законності та обґрунтованості зміни істотних умов договору оренди в частині збільшення розміру орендної плати внаслідок індексації. Крім того, позивачем не надано розрахунку заборгованості ОСОБА_1 зі сплати орендної плати за 2016-2018, що унеможливлює перевірку правильності зроблених до нарахувань, а в обґрунтування позовних вимог зроблено лише посилання на сайт та лист податкового органу. У зв`язку з чим відповідач просить відмовити у задоволенні позову.

Представник позивача звернувся з заявою про розгляд справи за його відсутності, позов підтримав та просив задовольнити.

Відповідач та його представник ОСОБА_2 звернулись з заявою про розгляд справи за їх відсутності, проти позову заперечували, просили відмовити у його задоволенні, з підстав вказаних у відзиві.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.

Згідно ст. 12 ч. 3 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше, як за зверненням особо, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Статтею 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами і іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Таким чином, обов`язок доказування покладається на сторони, що є одним із принципів змагальності сторін. Суд не може збирати докази за власною ініціативою.

Судом встановлено, що між Харківською міською радою та ОСОБА_1 було укладено договір оренди землі від 22.08.2005р., зареєстрованого за № 21. Відповідно до умов договору в оренду надано земельну ділянку загальною площею 0,0089 га по АДРЕСА_1 для обслуговування майстерні по ремонту автомобілів строком до 01.12.2029. Пунктом 5 цього договору встановлено, що нормативна грошова оцінка земельної ділянки на період експлуатації становить 143818 грн. Згідно з п.9 договору розмір орендної плати в місяць за земельну ділянку становить з 2007 року - 594,57 гривень. Пунктом 10 договору передбачено, що обчислення розміру орендної плати за землю здійснюється з урахуванням індексів інфляції.

Відповідно до статті 288 ПК України, підставою для нарахування орендної плати за земельну ділянку є договір оренди такої земельної ділянки, платник орендної плати - орендар земельної ділянки, об`єктом оподаткування є земельна ділянка, надана в оренду. При цьому розмір та умови внесення орендної плати встановлюються у договорі оренди між орендодавцем (власником) і орендарем (пункт 288.4 статті 288 ПК України).

Згідно з частиною 5 статті 5 Закону України "Про оцінку земель" для визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності використовується нормативна грошова оцінка.

Крім цього, за змістом статті 289 ПК України для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок.

Аналіз наведених положень ПК України, Закону України "Про оцінку земель" та Закону України "Про оренду землі" дає підстави для висновку, що зазначені законодавчі акти не встановлюють конкретного розміру орендної плати за земельну ділянку, який має бути зазначено в договорі оренди. ПК України передбачає порядок визначення орендної плати за землю, а тому саме у договорі оренди визначаються розмір та умови сплати орендної плати.

З моменту укладення між землекористувачем та органом місцевого самоврядування договору оренди землі припиняються адміністративні відносини між цими суб`єктами та у подальшому виникають договірні відносини, які характеризуються рівністю їх учасників та свободою договору (постанова Великої Палати Верховного Суду від 13.03.2019 у справі № 1917/1188/2012 (№ 826/1291/17)).

Отже, автоматична індексація нормативної грошової оцінки земельної ділянки під час розрахунку орендної плати на підставі положень ПК України не передбачена.

Правовідносини позивача із відповідачем є договірними, а не контролюючими, позивачем ХМР не надано доказів на підтвердження існування у відповідача згідно з умовами договору обов`язку самостійно щорічно індексувати розмір орендної плати відповідно до індексації нормативної грошової оцінки земель згідно з чинним законодавством, як підстави для зміни розміру орендної плати незалежно від внесення змін до договору оренди землі.

Розмір орендної плати за умовами пункту 10 договору оренди має обчислюватися з урахуванням індексу інфляції, а нарахування орендної плати за спірний період із застосуванням коефіцієнтів індексації нормативної грошової оцінки земель є безпідставним, оскільки між сторонами не укладено додаткову угоду до договору оренди щодо перерахунку орендної плати з урахуванням коефіцієнту індексації нормативної грошової оцінки землі.

Аналогічну правову позицію Верховного Суду викладено у постановах від 30.03.2018 у справі № 916/3236/16, від 01.10.2018 у справі № 916/3233/16, від 19.12.2019 у справі № 922/1137/19.

При цьому індексація нормативної грошової оцінки не є тотожною індексації орендної плати з огляду на таке.

Відповідно до положень пункту 289.2 статті 289 ПК України центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин за індексом споживчих цін за попередній рік щороку розраховує величину коефіцієнта індексації нормативної грошової оцінки земель, на який індексується нормативна грошова оцінка сільськогосподарських угідь, земель населених пунктів та інших земель несільськогосподарського призначення за станом на 1 січня поточного року.

Коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки земель застосовується комулятивно залежно від дати проведення нормативної грошової оцінки земель.

Хоча природа як індексації нормативної грошової оцінки, так і індексації орендної плати базується на індексі споживчих цін, обрахованих Державною службою статистики України, проте механізм їх застосування є різними як за правовим змістом так і за суб`єктами застосування. Зокрема, індексація нормативної грошової оцінки здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, із застосуванням певної методики (стаття 289 ПК України). Більше того, різні числові показники індексації нормативної грошової оцінки та індексу споживчих цін за 2016, 2017, 2018 роки підтверджують відмінність цих двох показників.

Обчислення розміру орендної плати за землю здійснюється з урахуванням індексів інфляції, якщо інше не передбачено договором оренди (абзац 3 статті 21 Закону України "Про оренду землі"). Отже, за загальним правилом індексувати необхідно лише орендну плату, якщо інше не передбачено у договорі оренди. Індексація ж нормативної грошової оцінки має використовуватися, як правило, для визначення розміру земельного податку за відсутності договору оренди земельної ділянки.

Якщо обов`язкова індексація нормативної грошової оцінки не визначена у договорі, то обчислення орендної плати відбувається відповідно до наведеної норми Закону (індексується лише орендна плата).

Розмір орендної плати за умовами договору має обраховуватись з урахуванням індексу інфляції, а нарахування орендної плати за спірний період із застосуванням коефіцієнтів індексації нормативної грошової оцінки земель є безпідставним, оскільки між сторонами не було укладено додаткової угоди до договору оренди щодо перерахунку орендної плати з урахуванням коефіцієнту індексації нормативної грошової оцінки землі.

Положення статті 21 Закону України "Про оренду землі" необхідно застосовувати у такий спосіб:

Нормами статті 21 Закону України "Про оренду землі" визначено, що розмір орендної плати визначається у договорі, а її обчислення (для сплати) здійснюється з урахуванням індексів інфляції, якщо інше не передбачено договором. Законодавчо не передбачено автоматичної зміни розміру орендної плати за договором оренди землі з урахуванням щорічної індексації нормативної грошової оцінки. Хоча природа як індексації нормативної грошової оцінки, так і індексації орендної плати базується на індексі споживчих цін, обрахованих Державною службою статистики України, однак індексація нормативної грошової оцінки не є тотожною індексації орендної плати. Водночас, з урахуванням положень статті 21 Закону України "Про оренду землі" та принципу свободи договору, сторони договору оренди землі можуть передбачити саме автоматичну щорічну індексацію нормативної грошової оцінки для визначення розміру орендної плати за договором оренди землі. Проте у такому разі, зважаючи на природу індексації, одночасна подвійна індексація орендної плати та індексація нормативної грошової оцінки не повинна застосовуватися.

Отже, суд дійшов висновку про відмову у повному обсязі у задоволенні позовних вимог про стягнення з ОСОБА_1 на користь ХМР в якості заборгованості зі сплати орендної плати за користування земельною ділянкою по АДРЕСА_1 площею 0,0089 га у розмірі 38617,300 грн. відповідно до договору оренди землі від 22.08.2005р., зареєстрованого за № 21.

Керуючись ст.ст. 7, 11,12, 13,19,47,48,51,51, 81, 133, 141, 158,175,263,264, 265 ЦПК України, ЗУ "Про оренду землі", ст. ст. 288, 289 ПК України, ЗУ "Про оцінку земель, суд,-

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову Харківської міської ради до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості зі сплати орендної плати відмовити.

У відповідності до п.п. 15.5) п. 15 розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення може бути оскаржено шляхом подачі апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду через Дзержинський районний суд міста Харкова протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного тексту рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

СУДДЯ І.В. СЕМІРЯД