Справа № 473/34/20
УХВАЛА

"11" грудня 2020 р. Вознесенський міськрайонний суд Миколаївської області в складі: головуючої судді Лузан Л.В., при секретарі судового засідання Багрін І.А.,

розглянувши в відкритому судовому засіданні в місті Вознесенську Миколаївської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: орган опіки та піклування Вознесенської міської ради Миколаївської області, про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною, визначення способів участі у вихованні, спілкуванні з дитиною,

встановив:

у січні 2020 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до відповідачки ОСОБА_2 про усунення перешкод у спілкуванні з малолітнім сином ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визначення способів участі у його вихованні, спілкуванні з ним.

Ухвалою суду від 08.01.2020 року було відкрито провадження по вказаній справі та призначено її до розгляду в порядку загального позовного провадження.

Відповідно до ухвали суду від 24.06.2020 року підготовче судове засідання було закінчено, справу призначено до судового розгляду на 03.07.2020 року, 13-30 год.

Позивач ОСОБА_1 , його представник адвокат Костенюк М.В., в судове засідання вкотре не з`явилися. Позивач про час та місце проведення судових засідань був повідомлений належним чином шляхом направлення SMS-повідомлень на номер його телефону, згідно поданої останнім заяви. Про причини неявки суд не повідомляв, заяву про розгляд справи за його відсутності не надав. Представник позивача адвокат Костенюк М.В. сповіщена про дату та час судових засідань належним чином шляхом направлення відповідних повідомлень на її офіційну електронну адресу, направлення SMS-повідомлень на номер її телефону, вказаний в процесуальних заявах, поданих нею до суду. Останньою неодноразово, починаючи з 29.09.2020 року, надсилалися клопотання про відкладення розгляду справи з різних причин.

Відповідачка ОСОБА_2 , її представник адвокат Лукіянчин П.П., представник третьої особи без самостійних вимог, у судове засідання не з`явилися. Належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи, про причину неявки суду не повідомили.

Дослідивши матеріали справи суд прийшов до наступного.

Так, відповідно до ч.1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.

При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Згідно ч.3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до ч.ч. 1,2, 5 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; 5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Правове значення в такому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

Наведений правовий висновок викладений в постанові Верховного Суду від 20.09.2020 року в справі № 658/1141/18.

Як вбачається з матеріалів справи, судові засідання були відкладені: 03.07.2020 року - в зв`язку з неявкою учасників справи; 15.07.2020 року - в зв`язку з клопотанням представника позивача (з метою отримання висновку органу опіки та піклування); 29.09.2020 року в зв`язку з клопотанням представника позивача (вказувала в заяві на наявність у неї ознак респіраторного захворювання); 19.10.2020 року - в зв`язку з клопотанням представника позивача (складнощі щодо отримання раніше зазначених доказів), явка позивача в судове засідання була визнана обов`язковою; 16.11.2020 року - подане клопотання представника позивача про відкладення в зв`язку з зайнятістю в кримінальному провадженні в іншому суді; 11.12.2020 року представник позивача надіслала клопотання про відкладення, посилаючись на наявність у неї ознак респіраторного захворювання. Позивач жодного разу в судове засідання не з`явився, будь-яких заяв від нього не надходило.

При цьому, позивач, представник позивача були повідомлені належним чином про час та місце проведення судових засідань.

Згідно ч.6, ч. 13 ст. 128 ЦПК України судова повістка надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи в випадку наявності у нього офіційної електронної адреси; за наявності відповідної письмової заяви учасника справи, який не має офіційної електронної адреси, та технічної можливості, повідомлення про призначення справи до розгляду та про дату, час і місце проведення судового засідання чи проведення відповідної процесуальної дії може здійснюватися судом з використанням засобів мобільного зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, шляхом надсилання такому учаснику справи текстових повідомлень.

В матеріалах справи наявна заявка позивача на отримання судових повісток, повідомлень в електронному вигляді за допомогою SMS повідомлення.

Згідно довідок про доставку SMS відповідні повідомлення були доставлені абоненту.

Представнику позивача адвокату Костенюк М.В. направлялися повідомлення про дату та час судових засідань на її офіційну електронну адресу, SMS повідомлення на номер її телефону.

Про обізнаність останньої про час та місце проведення судових засідань свідчать також подані нею чисельні клопотання про відкладення розгляду справи.

У рішеннях від 28 жовтня 1998 у справі «Осман проти Сполученого королівства» та від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Вказаними рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, суд вважає, що є підстави для залишення позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною, визначення способів участі у вихованні, спілкуванні з дитиною - без розгляду, відповідно до вимог, передбачених п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України.

Керуючись п.3 ч.1 ст.257, ст.ст. 260, 261 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: орган опіки та піклування Вознесенської міської ради Миколаївської області, про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною, визначення способів участі у вихованні, спілкуванні з дитиною залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Миколаївського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Суддя Л.В.Лузан