ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

«14» січня 2020 року

м. Харків

справа № 640/13335/14-ц

провадження 22ц/818/574/20

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - Бурлака І.В., (суддя-доповідач),

суддів - Бровченка І.О., Колтунової А.І.,

за участю секретаря - Колосовської А.Р.,

учасники справи:

позивач - Акціонерна компанія «Харківобленерго», представник позивача - Овчаренко Г.С.,

відповідач - ОСОБА_1

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Акціонерної компанії «Харківобленерго» на рішення Київського районного суду м. Харкова від 09 лютого 2017 року в складі судді Чередник В.Є.

в с т а н о в и в:

У серпні 2014 року Акціонерна компанія «Харківобленерго» звернулась до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення суми нарахувань за актом.

Позовна заява мотивована тим, що компанія є енергопостачальником і забезпечує електроенергією населення міста Харкова для побутових потреб шляхом постачання електричної енергії до об`єктів споживачів (житлових будинків, квартир), тобто надає послуги з електропостачання.

Зазначила, що ОСОБА_1 мешкає в квартирі АДРЕСА_1 і є споживачем електричної енергії, що постачає компанія. Особистий рахунок № НОМЕР_1 відкрито на ім`я ОСОБА_1

01 липня 2013 року при перевірці електроустановки у вказаній квартирі встановлено факт прихованої проводки із розеткою, що є порушенням пунктів 42, 48 Правил і завдає шкоди інтересам компанії.

Представниками Акціонерної компанії «Харківобленерго» складено акт № 02-06288 від 01 липня 2013 року, де зафіксовано даний факт порушення, який підписаний трьома представниками компанії і другий екземпляр акту вручено відповідачці. За цим актом здійснено нарахування за період з 01 липня 2010 року по 01 липня 2013 року в розмірі 17 898,51 грн.

Вказала, що ОСОБА_1 не звернулася до енергопостачальника із заявою про складання графіка погашення заборгованості або відстрочення терміну оплати. До цього часу сума заборгованості не сплачена.

Просила стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерної компанії «Харківобленерго» суму нарахувань за актом в розмірі 17 898,51 грн та судовий збір в розмірі 229,40 грн, а всього 18 127,91 грн.

Рішенням Київського районного суду м. Харкова від 09 лютого 2017 року у задоволенні позову Акціонерній компанії «Харківобленерго» - відмовлено.

Не погоджуючись з рішенням суду Акціонерної компанії «Харківобленерго» подала апеляційну скаргу, в якій просила рішення скасувати, ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги.

Апеляційна скарга мотивована тим, що судом неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, висновки суду не відповідають обставинам справи, порушено та неправильно застосовано норми матеріального та процесуального права.

Вважала, що суд не надав належної оцінки доказам у справі і як доводи апеляційної скарги виклала доводи позовної заяви. При цьому зазначила, що суд першої інстанції не звернув увагу на те, що 04 листопада 2015 року представник відповідачки звернувся до Центрального РВЕ з заявою про укладення договору розстрочки, а 06 листопада 2015 року та 23 грудня 2015 року сплачено нею 8000,00 грн та 1649,75 грн відповідно; що протокол № 22 засідання комісії управління інформаційної політики та роботи зі споживачами Акціонерної компанії «Харківобленерго» від 26 лютого 2016 року носить рекомендаційний характер; що судом першої інстанції не прийнято до уваги показання свідків, електромонтерів Центрального РВЕ, якими було складено акт про порушення, пояснення представника позивача.

Рішенням Апеляційного суду Харківської області від 18 квітня 2017 року, в якому ухвалою Апеляційного суду Харківської області від 12 травня 2017 року виправлено описку, апеляційну скаргу Акціонерної компанії «Харківобленерго» задоволено частково, рішення Київського районного суду м. Харкова від 09 лютого 2017 року скасовано, позовні вимоги задоволено частково, стягнуто з ОСОБА_1 на користь Акціонерної компанії «Харківобленерго» суму нарахувань за актом № 02-06288 від 01 липня 2013 року у розмірі 6599,01 грн та судові витрати в розмірі 243,60 грн.

Постановою Верховного Суду від 30 жовтня 2019 року касаційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково, рішення Апеляційного суду Харківської області від 18 квітня 2017 року скасовано. справу направлено на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Відзивів на апеляційну скаргу від учасників справи до суду апеляційної інстанції не надходило.

Судова колегія, заслухавши суддю-доповідача, пояснення з`явившихся учасників справи, дослідивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги вважає, що апеляційну скаргу Акціонерної компанії «Харківобленерго» необхідно залишити без задоволення, рішення суду - залишити без змін.

Рішення суду першої інстанції, з висновком якого погоджується судова колегія, мотивовано тим, що позивач не довів обставини у справі, на які він посилається як на підставу своїх вимог та заперечень.

Під час перегляду справи в суді апеляційної інстанції, колегія суддів бере до уваги вказівки, що містяться в постанові Верховного Суду від 30 жовтня 2019 року, які відповідно до вимог частини 1 статті 417 ЦПК України є обов`язковими для суду апеляційної інстанції під час нового розгляду справи.

Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 та споживачем електричної енергії, яку постачає Акціонерна компанія «Харківобленерго» (а.с.13-14, 158 том 1).

01 липня 2013 року під час перевірки стану електричних приладів обліку та електроустановок у вищевказаній квартирі працівниками Акціонерної компанії «Харківобленерго» виявлено порушення пунктів 42, 48 Правил; монтаж перемички від вступного автомата до автомата після обліку 25 А виконаний приховано (за щитком) проводом мідь 2.5 мм. При включеній навантаженності (електро-чайник, холодильник) електрична енергія споживається, але не враховується, про що складено акт від 01 липня 2013 року № 02-06288, який підписали три представники енергопостачальника. До акту додається фото-відеозйомка порушення.

В пункті 3 цього акту зазначено тип засобу вимірювальної техніки ТУЦ-1 інвентаризаційний номер 30050, дата повірки 15 травня 2013 року.

Другий примірник вказаного акту вручений представнику споживача - ОСОБА_2 , яка відмовилася від його підписання, про що зроблено відповідну відмітку.

Рішенням комісії з розгляду акту про порушення Правил, оформленим протоколом від 22 липня 2013 року № 523, відповідачу нараховано збитки за безоблікове споживання електричної енергії за період з 01 липня 2010 року по 01 липня 2013 року, тобто за три роки, в розмірі 17 898,51 грн; вид розкрадання - скрита проводка з розеткою.

В протоколі також зазначено, що факт незаконного підключення електроустановок виявлено 01 липня 2013 року контролером під час огляду приладу обліку споживача серії СО-2 № 11594853. Попередній контрольний огляд цього ж приладу обліку здійснювався 03 червня 2013 року іншим контролером, який не виявив будь-яких порушень. При цьому, на засіданні комісії була присутня представник споживача - ОСОБА_2

04 листопада 2015 року між Акціонерною компанією «Харківобленерго» та ОСОБА_1 , в особі представника ОСОБА_3 , укладено угоду про порядок погашення боргу, відповідно до умов якої у зв`язку з встановленням енергопостачальною організацією факту порушення пункту 5 Правил користування електричною енергією для населення, споживачем ОСОБА_1 , складено акт від 01 липня 2013 року № 02-06288. Споживач визнає суму нарахувань, завданих енергопостачальній організації збитків, які виникли внаслідок порушень ПКЕЕН в кількості 43402 кВт. год. на суму 17 898,51 грн згідно додаткового рахунку від 22 липня 2013 року № (а.с.205 том 1).

На виконання умов цієї угоди 06 листопада 2015 року та 22 грудня 2015 року ОСОБА_1 сплатила 8000,00 грн, 1649,75 грн та 1649,75 грн відповідно (а.с.206 том 1).

ОСОБА_2 в подальшому звернулася до НКРЕКП з проханням перевірити обґрунтованість та законність зазначених у протоколі від 22 липня 2013 року нарахувань.

У відповіді від 18 грудня 2015 року № 5845/20/59-15, наданій на запит представника споживача НКРЕКП вказала, що акт не містить інформації про те, що для виявлення порушення представники енергопостачальника використовували спеціальні технічні засоби та/або здійснювали частковий демонтаж будівельних конструкцій або оздоблювальних матеріалів, а тому НКРЕКП вважає, що представники енергопостачальника мали можливість виявити вказане в акті порушення під час проведення контрольного огляду приладу обліку.

Так, положенням пункту 3.3 Методики встановлено, що розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється: за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості необлікованої електричної енергії; за кількістю днів: якщо споживач установив пристрій, що знижує покази приладу обліку, учинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку мали можливість, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення.

При цьому, згідно із Протоколом засідання комісії по розгляду актів про порушення ПКЕЕН від 22 липня 2013 року № 523, наданим Акціонерною компанією «Харківобленерго», розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії по акту проведено за період з 01 липня 2010 року по 01 липня 2013 року.

Таким чином, розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії по акту, на думку НКРЕКП, здійснено Акціонерною компанією «Харківобленерго» з недотриманням вимог Методики в частині періоду, за який має здійснюватися розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії.

Разом з тим, проаналізувавши схему електропостачання споживача, НКРЕКП дійшла висновку, про невідповідність зазначеної схеми та акту, зокрема, на схемі зафіксовано безоблікове підключення поза приладом обліку, в той час як в акті зазначено «монтаж перемички від вступного автомата до автомата після обліку». Тобто, Акціонерною компанією «Харківобленерго» недотримано вимоги положень пункту 3.1 Методики, згідно із яким, ця Методика застосовується за умови виявлення місця підключення до відповідних мереж, що зазначається в акті та позначається на схемі (а.с.101-104 том 1, а.с.13-16 том 2).

В подальшому ОСОБА_2 звернулася до АК «Харківобленерго» та, посилаючись на відповідь НКРЕКП, просила анулювати складений представниками енергопостачальника акт про порушення Правил від 01 липня 2013 року № 02-06288. Також, ОСОБА_2 зазначила, що станом на 10 лютого 2016 року вона вже сплатила частину боргу в розмірі 11 299,50 грн, у зв`язку з чим просила повернути їй ці грошові кошти.

Листом від 15 березня 2016 року № 05-31/2016 Акціонерна компанія «Харківобленерго» повідомила ОСОБА_2 про те, що за результатами розгляду її звернення комісією інформаційно-консультативного відділу компанії з участю представника відділу НКРЕКП в Харківській області прийнято рішення, оформлене протоколом від 26 лютого 2016 року № 22, в якому зазначено, зокрема, що розрахунок обсягу і вартості необлікованої електроенергії за актом про порушення Правил від 01 липня 2013 року № 02-06288 здійснено без дотриманням вимог Методики в частині визначення періоду такого нарахування. Невідповідність дій енергопостачальника вимогам чинного законодавства України в частині складання акту порушення ПКЕЕн № 02-06288 від 01 липня 2013 року та здійснення на його підставі нарахування, на думку комісії, є нововиявленими обставинами, які дають споживачу право звернутися до суду з метою врегулювання спірного питання (а.с.105-106 том 1,а.с.17, 18-19 том 2).

За частиною першою статті 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Згідно з частинами першою та другою статті 614 ЦК України особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання.

Таким чином, відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання.

В разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом (частина перша статті 611 ЦК України).

Відносини з приводу постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України, положеннями Закону України від 16 жовтня 1997 року № 575/97-ВР «Про електроенергетику» в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562, (далі - Методика), Правилами користування електричною енергією для населення (ПКЕЕН), затвердженими Постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року за №1357, які були чинними на час виникнення спірних правовідносин.

Відповідно до частини першої статті 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Згідно з частинами першою, четвертою статті 26 Закону України «Про електроенергетику» споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач електроенергії несе відповідальність згідно із законодавством за порушення умов договору та Правил користування електроенергією, затверджених Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до частин другої, третьої статті 27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є, зокрема, крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку.

Згідно з пунктами 9, 10 Правил споживання електричної енергії без приладів обліку не допускається, крім випадків, передбачених цими Правилами. Прилади обліку встановлюються відповідно до вимог правил улаштування електроустановок. Прилад обліку повинен мати пломбу з відбитком повірочного клейма територіального органу Держспоживстандарту та пломбу з відбитком клейма або логотипу енергопостачальника.

У пункті 42 Правил визначено, що споживач електричної енергії зобов`язаний: невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі засобу обліку; оплачувати спожиту-електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності.

Пунктом 53 Правил передбачено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі, фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акту вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акту свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.

Відповідно до пункту 3.1 розділу 3 Методики вона застосовується на підставі акту про порушення, складеного з урахуванням вимог Правил, та в разі виявлення порушень Правил, зокрема, самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку (підпункт 5); самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника (підпункт 6). У разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 5-7 цього пункту, ця Методика застосовується за умови виявлення місця підключення до відповідних мереж, що зазначається в акті про порушення та позначається на схемі.

Розрахунок вартості необлікованої електричної енергії згідно з пунктом 3.3 Методики, здійснюється за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості необлікованої електричної енергії; та за кількістю днів (розрахунковий період).

Згідно з підпунктом «б» пункту 3.3 Методики у разі самовільного підключення споживачем електроустановок, струмоприймачів або проводів до електричних мереж енергопостачальника - із дня набуття споживачем права власності на електроустановку чи права користування електроустановкою або із дня здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі, до якої було здійснене самовільне підключення, але не більше сумарної кількості днів за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, та до дня усунення порушення.

Відповідно до абзацу другого підпункту «а» пункту 3.3 Методики якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об`єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки.

Згідно з пунктом 1.2 Правил користування електричною енергією, затверджених постановою НКРЕ від 31 липня 1996 року № 28, чинних на час виникнення спірних правовідносин, контрольний огляд засобу обліку - виконання комплексу робіт з метою візуального обстеження цілісності засобу обліку (корпусу, скла, кріплення тощо), цілісності встановлених згідно з актом про пломбування пломб та наявності відбитків їх тавр, зняття показів засобів обліку, а також з метою виявлення без використання спеціальних технічних засобів та/або часткового демонтажу будівельних конструкцій або оздоблювальних матеріалів самовільних підключень. Прихована електропроводка - електрична проводка, яка приєднана до електричної мережі поза розрахунковим засобом обліку, яку представник постачальника без використання спеціальних технічних засобів або часткового демонтажу будівельних конструкцій, оздоблювальних матеріалів, під час попереднього контрольного огляду засобу обліку або технічної перевірки не мав можливості виявити.

Матеріали справи свідчать про те, що ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 та споживачем електричної енергії, яку постачає Акціонерна компанія «Харківобленерго».

Попередній контрольний огляд приладу обліку здійснювався 03 червня 2013 року. Будь - яких порушень не було виявлено. Через місяць 01 липня 2013 року проведено ще одну перевірку, в результаті якої виявлено приховане підключення розетки до кабелю живлення поза межами приладу обліку, що призвело до споживання необлікованої електроенергії. Проте, між складеною схемою та актом існують розбіжності. Так, на схемі зафіксовано безоблікове підключення поза приладом обліку, в той час як в акті зазначено «монтаж перемички від вступного автомата до автомата після обліку». Однак, не дивлячись на ці розбіжності в схемі та акті і на те, що під час попередньої перевірки приладу обліку будь - яких порушень не було виявлено, позивачем нараховано збитки за безоблікове споживання електричної енергії за три роки з 01 липня 2010 року по 01 липня 2013 року в сумі 17 898,51 грн.

Таким чином, не виявивши місця підключення до електричних мереж, позивач безпідставно застосував положення пункту 3.1 Методики та нарахував збитки.

В суді апеляційної інстанції представниця позивача пояснила, що, нараховуючи збитки, позивач виходив з того, що відповідачка визнала порушення, погодилася з розміром збитків, а також фактично сплатила їх. Однак, пояснень щодо розбіжностей в схемі та акті або доказів на спростування цих розбіжностей не надала.

За таких обставин, судова колегія вважає, що дії працівників енергопостачальника по складанню акту вчинені з порушенням Методики та ПКЕЕН, тому у енергопостачальника не було підстав для здійснення розрахунку обсягу та вартості необлікованої електричної енергії на підставі складеного з порушеннями акту за самовільне підключення до електромереж. Розрахунок обсягу і вартості необлікованої електроенергії за актом здійснено без дотриманням вимог пункту 3.3 Методики в частині визначення періоду такого нарахування.

При цьому, судова колегія звертає увагу на те, що заочне рішення Київського районного суду міста Харкова від 25 вересня 2014 року, за яким відповідачка сплатила збитки, скасовано.

Посилання Акціонерної компанії «Харківобленерго» на те, що протокол № 22 засідання комісії управління інформаційної політики та роботи зі споживачами Акціонерної компанії «Харківобленерго» від 26 лютого 2016 року носить рекомендаційний характер, є безпідставними, оскільки одним з пріоритетних заходів впливу компанії на взаємовідносини з користувачами електричної енергії є проведення інформаційно-аналітичної та роз`яснювальної роботи. Саме виконанням цих задач займається управління інформаційної політики та роботи зі споживачами Акціонерної компанії «Харківобленерго». Крім того, однією із основних завдань управління є розв`язання суперечностей та конфліктних ситуацій, які виникають між компанією та заявниками шляхом розгляду їх на засіданнях комісії інформаційно-консультативного відділу.

Твердження Акціонерної компанії «Харківобленерго» щодо того, що судом першої інстанції не прийнято до уваги показання свідків, електромонтерів Центрального РВЕ, якими було складено акт про порушення, пояснення представника позивача, є необґрунтованими, тому що судом першої інстанції належно проаналізовано надані сторонами докази, надано їм правову оцінку, враховано встановлені судом обставини, підтверджені доказами, оцінено їх належність, допустимість, достовірність, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності.

Суд першої інстанції, ухвалюючи рішення, правильно визначився з характером спірних правовідносин та нормами матеріального права, які підлягають застосуванню, повно та всебічно дослідив обставини справи та наявні у справі докази, надав їм належну оцінку, у результаті чого ухвалив законне й обґрунтоване рішення, яке відповідає вимогам матеріального та процесуального права.

Інші доводи апеляційної скарги не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи, а стосуються переоцінки доказів.

Докази та обставини, на які посилається Акціонерна компанія «Харківобленерго» в апеляційній скарзі, були предметом дослідження судом першої інстанції і при їх дослідженні та встановленні судом були дотримані норми матеріального і процесуального права.

Оскільки судове рішення перевіряється в межах доводів та вимог апеляційної скарги, судова колегія визнає, що рішення судом ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права, що відповідно до статті 375 ЦПК України є підставою для залишення апеляційної скарги без задоволення, а рішення суду без змін.

Відповідно до статті 141 ЦПК України, а також згідно із пунктом 35 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17 жовтня 2014 року із змінами зазначено, що вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд має враховувати положення статті 141 ЦПК України та керуватися тим, що судовий збір та інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи покладаються на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Оскільки апеляційну скаргу залишено без задоволення, підстав для перерозподілу судових витрат немає.

Керуючись ст. ст. 367, 368, п. 1 ч. 1 ст.374, ст.375, ст. ст. 381-384, 389 ЦПК України

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу Акціонерної компанії «Харківобленерго» - залишити без задоволення.

Рішення Київського районного суду м. Харкова від 09 лютого 2017 року - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом 30 днів з дня набрання законної сили.

Головуючий І.В. Бурлака

Судді І.О. Бровченко

А.І. Колтунова

Повний текст постанови складено 17 січня 2020 року.