ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 539/4176/18 Номер провадження 22-ц/814/45/20Головуючий у 1-й інстанції Гудков С. В. Доповідач ап. інст. Дорош А. І.
У Х В А Л А

20 січня 2020 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого судді - доповідача Дорош А.І.

Суддів: Лобова О.А., Триголова В.М.

при секретарі Ачкасовій О.Н.

учасники справи:

представник позивача адвокат Чуфістова Ю.Г.

прокурор ОСОБА_1

розглянув письмове клопотання ОСОБА_2 про зупинення провадження

у справі за позовом ОСОБА_2 до Виконавчого комітету Засульської сільської ради Лубенського району, треті особи: Публічне акціонерне товариство «Полтаваобленерго», Державне підприємство «Укртранснафтопродукт», про визнання права власності за набувальною давністю,-

В С Т А Н О В И В:

У листопаді 2018 року ОСОБА_2 звернувся в суд з позовом Виконавчого комітету Засульської сільської ради Лубенського району, треті особи: Публічне акціонерне товариство «Полтаваобленерго», Державне підприємство «Укртранснафтопродукт», про визнання права власності за набувальною давністю.

Рішенням Лубенського міськрайонного суду Полтавської області від 01 лютого 2019 року позовні вимоги ОСОБА_2 до Виконавчого комітету Засульської сільської ради Лубенського району, треті особи: ПАТ «Полтаваобленерго», Державне підприємство «Укртранснафтопродукт», про визнання права власності за набувальною давністю задоволено.

Визнано за ОСОБА_2 право власності за набувальною давністю на нерухоме майно, яке знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , а саме: на нежитлову будівлю трансформаторну підстанцію КТП 268 з лінією електропередач ПЛ 10 Кв, довжиною 1,3 км, яка складається з приміщення трансформаторної підстанції, загальною площею 38,1 кв.м., літера по плану А-1; КТП 268, літера по плану Т; огорожі, літера по плану № 9; лінії електропередач ПЛ 10 КВ (довжиною 1,3 км).

08 січня 2020 року до Полтавського апеляційного суду надійшло клопотання ОСОБА_2 про зупинення розгляду справи з підстав перегляду Великою Палатою Верховного Суду справи № 912/2385/18, яка призначена до розгляду на 24 березня 2020 р., щодо здійснення представництва інтересів держави в суді прокурором

В ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 07 листопада 2019 року у справі № 912/2385/18 зазначено, що колегія суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду посилається на різну судову практику щодо зазначених питань:

- у постанові від 06 лютого 2019 року у справі № 927/246/18 Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду зробив висновок, що обставини дотримання прокурором установленої частинами третьою, четвертою статті 23 Закону України «Про прокуратуру» процедури, яка повинна передувати зверненню до суду з відповідним позовом, підлягають з`ясуванню судом незалежно від того, чи має місце факт порушення інтересів держави у конкретних правовідносинах, оскільки відповідно до приписів статей 53, 174 ГПК України недотримання такої процедури унеможливлює розгляд заявленого прокурором позову по суті (пункт 33). А відсутність законних підстав для представництва прокурором інтересів держави свідчить про заявлення позову особою, яка не має процесуальної дієздатності, що є підставою для залишення позову без розгляду відповідно до пункту 1 частини першої статті 226 ГПК України. Аналогічні висновки щодо необхідності залишення у такому випадку позову прокурора без розгляду сформульовані у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 06 серпня 2019 року у справі № 912/2529/18, від 17 квітня 2019 року у справі № 916/641/18, від 31 липня 2019 року у справі № 916/2914/18, від 03 квітня 2019 року у справі № 909/63/18, від 19 березня 2019 року у справі № 909/63/18, від 26 лютого 2019 року у справі № 920/284/18;

- водночас у постанові від 19 лютого 2019 року у справі № 925/226/18 Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду, керуючись положеннями пункту 2 частини першої статті 226 ГПК України (суд залишає позов без розгляду, якщо позовну заяву не підписано або підписано особою, яка не має права підписувати її, або особою, посадове становище якої не вказано), погодився із судом апеляційної інстанції, який, установивши, що прокурором у зверненні з позовом до суду не зазначено причин неможливості здійснення позивачем, який є самостійною юридичною особою з відповідною процесуальною дієздатністю, захисту своїх прав та охоронюваних законом інтересів у судовому порядку, дійшов неспростовного висновку про наявність підстав для скасування рішення суду першої інстанції, яким закінчено розгляд справи, та необхідність залишення позову прокурора в інтересах держави в особі ради без розгляду;

- в інших випадках суд касаційної інстанції зазначає про необхідність ухвалення рішення про відмову в задоволенні позову, якщо прокурор не обґрунтував підстав представництва інтересів держави в особі позивачів у суді. Так, у постанові від 17 квітня 2019 року у справі № 923/560/18 Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду дійшов висновку про скасування ухвали про залишення позову без розгляду, що була постановлена судом першої інстанції на підставі пункту 2 частини першої статті 226 ГПК України, зазначивши, що, з`ясувавши обставини відсутності підстав для представництва прокурором інтересів держави в особі позивачів у цій справі, судам слід було відмовити у позові, а не залишати позов без розгляду. Аналогічні висновки сформульовані у постанові від 10 квітня 2019 року у справі № 909/569/18, в якій Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду зазначив, що «прокурор у цій справі звернувся в інтересах особи, яка не має статусу позивача у справах щодо оскарження процедур закупівлі, проведених відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі», господарські суди правомірно відмовили в задоволенні позову». При цьому колегія суддів враховувала правову позицію, викладену у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 07 грудня 2018 року у справі № 924/1256/17 (у цій справі суд касаційної інстанції також погодився з висновками судів про необхідність відмови у задоволенні позову у такому випадку);

- у судах іншої юрисдикції також виникають проблемні питання щодо визначення правових наслідків. Так, у постанові Апеляційного суду Черкаської області від 18 червня 2019 року у справі № 22-ц/793/1011/19 зазначено, що залишати позовну заяву без розгляду з підстав, передбачених пунктом 1 частини першої статті 257 Цивільного процесуального кодексу України, суд вправі, якщо її заявлено особою, яка не може особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді, що в даній справі не має місця, адже позивач - Черкаська місцева прокуратура в особі відповідної посадової особи (заступника керівника), вправі мати та здійснювати процесуальні обов`язки під час розгляду цивільних справ. Апеляційний суд дійшов висновку, що суд першої інстанції помилково вказав на відсутність у прокуратури цивільної процесуальної дієздатності, одночасно аргументувавши це відсутністю у прокуратури права на позов, що є різними за змістом правомочностями.

Велика Палата Верховного Суду погоджується з висновками колегії суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду про наявність виключної правової проблеми, необхідність забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовчої практики у питаннях щодо здійснення представництва інтересів держави в суді прокурором. Відсутність єдиної правозастосовчої практики у питаннях механізму реалізації прокурором права подавати позови до суду в інтересах держави може становити порушення принципу юридичної визначеності, який є складовою конституційного принципу верховенства права, що вимагає чіткості, зрозумілості й однозначності правових норм, зокрема їх передбачуваності (прогнозованості) та стабільності.

Відповідно до п.10 частини першої ст. 252 ЦПК України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (у іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду.

Згідно з п. 14 ч.1 ст. 253 ЦПК України провадження у справі зупиняється у випадках, встановлених п.10 частини першої ст. 252 ЦПК України, - до закінчення перегляду в касаційному порядку.

Встановлено, що колегія суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду ухвалою від 16 жовтня 2019 року на підставі частини п`ятої статті 302 ГПК України передала справу разом з касаційною скаргою на розгляд Великої Палати Верховного Суду. При цьому вказала на наявність виключної правової проблеми, вирішення якої сприятиме забезпеченню єдності судової практики, дотриманню принципу верховенства права, складовою якої є юридична визначеність, та принципу пропорційності, тобто розумного балансу між приватними й публічними інтересами.

Колегія суддів звертає увагу, що на розгляді Великої Палати Верховного Суду перебуває справа господарської юрисдикції, дана справа, яка переглядається апеляційною інстанцією, відноситься до цивільної юрисдикції, але, з метою уникнення помилок у застосуванні процесуального закону при здійсненні представництва інтересів держави у суді прокурором, клопотання представника позивача підлягає задоволенню.

Згідно ч. 4. ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

З урахуванням вищевикладеного, апеляційний суд у складі колегії суддів дійшов висновку про наявність підстав для задоволення клопотання представника позивача та зупинення провадження у даній справі.

Керуючись ст. ст. 252 ч. 1 п. 10, 253 ч. 1 п. 14, 381 ч. 2 ЦПК України, Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ, -

У Х В А Л И В:

Зупинити провадження за апеляційною скаргою прокуратури Полтавської області на рішення Лубенського міськрайонного суду Полтавської області від 01 лютого 2019 року у справі за позовом ОСОБА_2 до Виконавчого комітету Засульської сільської ради Лубенського району, треті особи: Публічне акціонерне товариство «Полтаваобленерго», Державне підприємство «Укртранснафтопродукт», про визнання права власності за набувальною давністю - до закінчення перегляду Великою Палатою Верховного Суду у касаційному порядку справи №912/2385/18.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її постановлення, касаційна скарга на неї подається протягом тридцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до суду касаційної інстанції, у разі проголошення лише вступної та резолютивної частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст ухвали складено 20 січня 2020 року.

СУДДІ: Дорош А.І. Лобов О.О. Триголов В.М.