Ухвала

16 січня 2020 року

м. Київ

справа № 278/1104/19

провадження № 61-812ск20

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Ступак О. В., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою Державного концерну «Укроборонпром» на рішення Житомирського районного суду Житомирської області від 12 вересня 2019 року та постанову Житомирського апеляційного суду від 04 грудня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Державного концерну «Укроборонпром» про скасування наказу про накладення дисциплінарного стягнення,

ВСТАНОВИВ:

У квітні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом у якому, посилаючись на незаконне притягнення його до дисциплінарної відповідальності, просив визнати незаконним та скасувати наказ Державного концерну «Укроборонпром» (далі - ДК «Укроборонпром») від 03 квітня 2019 року № 47-к «Про накладення дисциплінарного стягнення на ОСОБА_1 », яким на нього накладено дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

В обґрунтування позову зазначав, що він працював директором Державного підприємства «Житомирський бронетанковий завод». Оспорюваний наказ не містить посилання на конкретний факт порушення ним посадових обов`язків щодо ненадання інформації ДК «Укроборонпром», винесений з порушенням строків притягнення до дисциплінарної відповідальності. Крім того, зазначив, що запити ДК «Укроборонпром» направлялись на структурні підрозділи ввіреного йому підприємства, що виключає його особисту відповідальність за електронну переписку третіх осіб.

Рішенням Житомирського районного суду Житомирської області від 12 вересня 2019 року позов ОСОБА_1 задоволено. Визнано незаконним та скасовано наказ ДК «Укроборонпром» від 03 квітня 2019 року № 47-к «Про накладення дисциплінарного стягнення на ОСОБА_1 », яким оголошено догану ОСОБА_1 . Вирішено питання розподілу судових витрат.

Постановою Житомирського апеляційного суду від 04 грудня 2019 року апеляційну скаргу ДК «Укроборонпром»залишено без задоволення. Рішення Житомирського районного суду Житомирської області від 12 вересня 2019 року залишено без змін.

Задовольняючи позов, суди першої та апеляційної інстанцій, врахувавши кількість надісланих запитів, частина з яких є повторними, на які підприємством надавалась інформація з порушенням терміну або не у повному обсязі, обсяг витребуваної інформації та розумність строків її надання, відсутність у контракті відповідальності за надання інформації з порушенням строків та у неповному обсязі, відсутність у наказі посилання на конкретний дисциплінарний проступок, який став підставою оголошення догани позивачу, дійшли висновку, що достатніх доказів на підтвердження факту порушення позивачем трудової дисципліни та наявності підстав притягнення його до дисциплінарної відповідальності відповідачем не надано.

У січні 2020 року ДК «Укроборонпром» звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою, в якій, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати оскаржувані судові рішення та ухвалити нове рішення про відмову в задоволені позову.

Верховний Суд дійшов висновку, що відсутні підстави для відкриття касаційного провадження з огляду на таке.

Стаття 129 Конституції України серед основних засад судочинства визначає забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Відповідно до пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах, крім випадків, якщо: касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.

Відповідно до пунктів 1 та 2 частини шостої статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Верховний Суд вважає, що ця справа є малозначною в силу своїх властивостей, при цьому суд врахував предмет позову та характер правовідносин, у яких виник спір.

Крім того, при визначенні справи малознаною Верховний Суд враховує рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи від 07 лютого 1995 року № R (95) 5, згідно яких державам-членам необхідно вживати заходи щодо визначення кола питань, які виключаються з права на апеляцію та касацію, щодо попередження будь-яких зловживань системою оскарження. Відповідно до частини «с» статті 7 цієї Рекомендації скарги до суду третьої інстанції мають передусім подаватися відносно тих справ, які заслуговують на третій судовий розгляд, наприклад справ, які розвиватимуть право або сприятимуть однаковому тлумаченню закону. Вони також можуть бути обмежені скаргами у тих справах, де питання права мають значення для широкого загалу. Від особи, яка подає скаргу, слід вимагати обґрунтування причин, з яких її справа сприятиме досягненню таких цілей.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права (стаття 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»), умови прийнятності касаційної скарги, відповідно до норм законодавства, можуть бути суворішими, ніж для звичайної заяви. Зважаючи на особливий статус суду касаційної інстанції, процесуальні процедури у суді касаційної інстанції можуть бути більш формальними, особливо, якщо провадження здійснюється судом після їх розгляду судом першої інстанції, а потім судом апеляційної інстанції (рішення у справах: «Levages Prestations Services v. France» (Леваж Престасьон Сервіс проти Франції) від 23 жовтня 1996 року; «Brualla Gomez de la Torre v. Spain» (Бруалья Ґомес де ла Торре проти Іспанії) від 19 грудня 1997 року).

Посилання заявника на те, що касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики, є необґрунтованими. Посилаючись на наявність зазначених обставин, заявник не навів обґрунтованих доводів, в чому полягає фундаментальне значення розгляду справи для формування єдиної правозастосовної практики, не навів прикладів неоднакового застосування судами одних і тих самих норм права у подібних правовідносинах.

Оскільки, що касаційну скаргу подано на судові рішення у малозначній справі, що не підлягають касаційному оскарженню, і судом не встановлено передбачених пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України випадків за наявності яких судове рішення у малозначній справі підлягає касаційному оскарженню, підстави для відкриття касаційного провадження відсутні.

Відповідно до вимог пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

З урахуванням наведеного, оскільки заявник подав касаційну скаргу на судові рішення у малозначній справі, що не підлягають касаційному оскарженню, то у відкритті касаційного провадження у справі необхідно відмовити.

Керуючись статтею 129 Конституції України, пунктом 2 частини шостої, частиною дев`ятою статті 19, пунктом 2 частини третьої статті 389, пунктом 1 частини другої статті 394 ЦПК України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Державного концерну «Укроборонпром» на рішення Житомирського районного суду Житомирської області від 12 вересня 2019 року та постанову Житомирського апеляційного суду від 04 грудня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Державного концерну «Укроборонпром» про скасування наказу про накладення дисциплінарного стягнення відмовити.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О. В. Ступак