Справа № 645/6377/20
Провадження № 2/645/2312/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 грудня 2020 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді Ульяніч І.В.

за участю секретаря судових засідань - Савченко В.Ю.,

учасники справи: позивач ОСОБА_1 ,

відповідач ОСОБА_2

розглянувши в судовому засіданні у залі суду в м. Харкові цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и в:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що 26 червня 1993 року уклав шлюб з ОСОБА_2 , від подружнього життя мають неповнолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та повнолітню доньку ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Вказує, що одруження виявилось невдалим, внаслідок того, що кожен має різні погляди на сімейне життя, відсутнє взаєморозуміння в побутових та особистих питаннях. У зв`язку з чим з квітня 2020 року припинені шлюбні відносини та ведення спільного господарства. Вважає, що подальше спільне життя суперечить його інтересам, тому наполягає на розірванні шлюбу. Посилаючись на викладені обставини, позивач просив розірвати шлюб, зареєстрований з відповідачкою.

Ухвалою судді Фрунзенського районного суду м. Харкова від 02 листопада 2020 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження та призначено в судове засідання.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, надав заяву про розгляд справи за його відсутності, якою позовні вимоги підтримав та просив задовольнити.

В судове засідання ОСОБА_2 не з`явилась, через канцелярію суду подала заяву про розгляд справи за її відсутності та визнання позову. Зазначила, що шлюбні відносини з позивачем припинені з квітня 2020 року, майновий спір відсутній, спільне господарство не ведуть. Також просила після розірвання шлюбу залишити їй прізвище « ОСОБА_5 ».

Враховуючи неявку в судове засідання всіх учасників справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, дослідивши наявні в матеріалах справи докази в їхній сукупності та надавши їм належну правову оцінку, приходить до наступного.

Згідно матеріалів справи, 26 червня 1993 року ОСОБА_1 уклав шлюб з ОСОБА_6 , про що складено відповідний актовий запис № 390. Після державної реєстрації шлюбу ОСОБА_6 присвоєно прізвище « ОСОБА_5 » (свідоцтво про шлюб Серії НОМЕР_1 від 26 червня 1993 року).

Від подружнього життя сторони мають сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (свідоцтво про народження Серія НОМЕР_2 , видане Фрунзенським відділом реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції) батьками якого в свідоцтві про народження записано сторін по справі.

Статтею 51 Конституції України визначено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка.

Встановлено, що з квітня 2020 року сторони припинили шлюбні відносини, мешкають окремо, спільне господарство не ведуть, майновий спір між ними відсутній.

Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Судовим розглядом встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить їхнім інтересам.

З урахуванням викладеного, суд вважає позовні вимоги ОСОБА_1 обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Положеннями ст. 113 СК України закріплено, що особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем.

Враховуючи, що у зв`язку з реєстрацією шлюбу відповідачкою змінено прізвище та після розірвання шлюбу остання виявила бажання надалі іменуватися ним, вимога ОСОБА_2 підлягає задоволенню.

Питання про розподіл судових витрат між сторонами суд вирішує відповідно до положень ст. 141 ЦПК України.

За частиною першою вищевказаної статті, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Згідно наявної в матеріалах справи квитанції № 0.0..1 від 15 жовтня 2020 року за подання до суду позову ОСОБА_1 було сплачено судовий збір в сумі 840.80 грн., який останній просив не стягувати з відповідачки.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 10, 12, 13, 76, 81, 141, 247, 259, 263-265 ЦПК України, суд -

в и р і ш и в:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрований 26 червня 1993 року м. Харків, відділом РАЦСу Орджонікідзевського райвиконкому, актовий запис № 390 - розірвати.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_2 залишити прізвище « ОСОБА_5 ».

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення або з дня складення повного судового рішення у разі оголошення лише вступної та резолютивної частин судового рішення, а також у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Фрунзенський районний суд м. Харкова.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , місце проживання: АДРЕСА_1 .

Суддя - І.В. Ульяніч