Справа № 648/2532/20
Провадження № 2/648/787/20
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 грудня 2020 року Білозерський районний суду Херсонської області

в складі: головуючого судді Сокирко Л.М.,

секретаря судових засідань Онофрійчук Л.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт. Білозерка Херсонської області в залі судових засідань № 4 Білозерського районного суду Херсонської області в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Станіславської сільської ради Білозерського району Херсонської області (ОТГ) про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

в с т а н о в и в:

Позивач 25 серпня 2020 року звернулася до суду з позовною заявою до Станіславської сільської ради Білозерського району Херсонської області (ОТГ) про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, мотивуючи позов тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мати ОСОБА_2 та після її смерті відкрилася спадщина на належне їй майно - земельну ділянку, розташовану на території Станіславської сільської ради Білозерського району Херсонської області.

Він є єдиним спадкоємцем після смерті матері, інших спадкоємців першої черги за законом та спадкоємців, передбачених статтею 1241 ЦК України немає.

На теперішній час він не може отримати свідоцтво про право на спадщину за законом, так як пропустив строк, передбачений частиною 1 статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини.

Причини пропуску ним строку для прийняття спадщини є поважними, так як він вважав, що право власності на земельну ділянку перейшло до нього, оскільки продовжував отримувати орендну плату за землю. У липні 2020 року орендар повідомив його про переоформлення належним чином земельної ділянки, так як інакше він не зможе отримати чергову орендну плату. Крім того, у серпні 2020 року він дізнався про наявність заповіту та одночасно отримав відмову від нотаріуса про неможливість прийняти заяву про прийняття спадщини після смерті матері у зв`язку із пропущеним строком.

Просив визначити додатковий строк три місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

26 серпня 2020 року у справі відкрито провадження та справу призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження.

Відповідно до ухвали суду від 19 жовтня 2020 року підготовче провадження закрито та справу призначено до розгляду.

Сторони в судове засідання не прибули.

Позивач подав до суду заяву, в якій просив розглянути справу без його участі, позовні вимоги задовольнити.

Педставник відповідача Станіславської сільської ради Білозерського району Херсонської області сільський голова Володимир Желуденко подав заяву, в якій просив розглянути справу без участі представника сільської ради, щодо задоволення вимог позивача не заперечував.

Відповідно до статті 247 частини 2 Цивільно-процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, чи в разі, якщо, відповідно до положень цього Кодексу, розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши наявні в матеріалах справи докази, позицію відповідача щодо визнання позову, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Суд установив, що ОСОБА_2 згідно свідоцтва про смерть (серія НОМЕР_1 ) померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в селі Станіслав Білозерського району Херсонської області.

Відповідно до свідоцтва про народження (серії НОМЕР_2 ) ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_2 та його батьками зазначені: батько ОСОБА_3 та мати ОСОБА_2 .

Таким чином, суд установив, що позивач є сином ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до Державного акту на право приватної власності на землю (серія ХС № 042563) виданого 20 лютого 2002 року ОСОБА_2 , остання є власником земельної ділянки площею 4,08 га, яка розташована на території Станіславської сільської ради Білозерського району Херсонської області для ведення товарного сільськогосподарського виробництва.

Із листа-роз`яснення про неможливість вчинення нотаріальної дії приватного нотаріуса Білозерського районного нотаріального округу Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) Луб`янського В.А. від 14 серпня 2020 року вбачається, що ОСОБА_1 своєчасно не прийняв спадщину після смерті ОСОБА_2 , а тому видати йому свідоцтво про право на спадщину за законом неможливо та рекомендовано звернутися до суду із позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Відповідно до інформації завідувача Білозерської державної нотаріальної контори ОСОБА_4 спадкова справа після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 не заводилася, із заявами про прийняття спадщини ніхто не звертався. Згідно даних спадкового реєстру заповіт від імені ОСОБА_2 посвідчений Станіславською сільською радою 4 червня 2013 року за реєстровим номером 137.

Згідно інформаційного листа приватного нотаріуса Білозерського районного нотаріального округу Херсонської області Луб`нського В.А. спадкова справа після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 не відкривалася.

Відповідно до заповіту, складеного ОСОБА_2 4 червня 2013 року, посвідченого секретарем Станіславської сільської ради Білозерського району Херсонської області Музуркевич Л.В. та зареєстрованого в реєстрі за № 137, остання все належне їй майно, де б воно не знаходилось і з чого воно б не складалося, і взагалі все те, що буде їй належати по закону на день її смерті заповідала сину ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Відповідно до статтей 1217, 1218 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Частиною 1 статті 1269 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно із частиною 1 статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до частини 3 статті 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до пункту 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину у встановлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини 3 статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Згідно положень постанови Верховного Суду від 26 червня 2019 року, правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Положеннями статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини, як джерело права.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27 червня 2000 року зазначено, що при вирішенні питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру.

Враховуючи, що позивач не був обізнаний про наявність заповіту, інших спадкоємців після смерті ОСОБА_2 немає, окрім позивача, а також позицію представника відповідача щодо визнання ним позову, суд приходить до висновку, що строк для прийняття спадщини пропущений з поважних причин, а тому є всі підстави для визначення позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері.

На підставі викладеного, керуючись статтями 7-14, 81, 141, 247, 263, 265, 273, 354, 355 Цивільно-процесуального кодексу України, статтями 1217, 1218, 1223, 1269, 1270, 1272 Цивільного кодексу України,

у х в а л и в:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Станіславської сільської ради Білозерського району Херсонської області (ОТГ) про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк для прийняття спадщини за заповітом після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном у три місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Херсонського апеляційного суду учасниками процесу шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня його проголошення, з урахуванням Перехідних положень ЦПК України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя: Сокирко Л.М.