2/953/3276/20
Ухвала

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"02" листопада 2020 р. суддя Київського районного суду м. Харкова Єфіменко Н.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя, -

встановив:

26 жовтня 2020 р. до Київського районного суду м. Харкова надійшла подана представником ОСОБА_3 позовна заява в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя. Позивач просить визнати право власності по Ѕ частці за кожним з подружжя на: квартиру АДРЕСА_1 ; домоволодіння за адресою: АДРЕСА_2 ; земельну ділянку площею 0,15 на території Руськотишківської сільської ради в АДРЕСА_3 .

Згідно ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року. Відтак, в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Так, вимоги до позовної заяви визначені у ст.ст. 175, 177 ЦПК України, а наслідки їх невиконання, передбачені положеннями ст.185 ЦПК України.

Положення п.3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України передбачають, що позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Позивачем визначена ціна позову у сумі 1082656 грн. 50 коп. (1/2 частина від загальної вартості спірного майна 2165313 грн.), згідно звіту про оцінку майна.

Так, за положеннями ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

У частині першій статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно зі статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2020 року визначено в розмірі 2102,00 грн.

Відповідно до пунктів 1, 2 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору, що підлягає сплаті, становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (840,80 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (10510 грн.).

Тобто, враховуючи ціну позову, зазначену позивачем, у розмірі 1082656,50 грн., сплаті підлягає судовий збір у розмірі 10510 грн., оскільки 1 відсоток від ціни позову становить 10826,56 грн.

Позивачем на підтвердження сплати судового збору у розмірі 5413,28 грн. надано квитанцію про сплату №39651 від 25.08.2020, однак сума судового збору не зарахована до спеціального фонду державного бюджету. Натомість вказані грошові кошти за наданою квитанцією повернуті позивачу у цивільній справі №953/13896/20 н/п 2/953/2813/20, тому надана позивачем квитанція не може вважатись належним підтвердження сплати судового збору.

До того ж, представник позивача просить визнати за відповідачем право власності на квартиру та земельну ділянку за відсутності повноважень на представництво інтересів ОСОБА_2 . Таким чином, викладений в позовній зміст позовних вимог та виклад обставин, якими ці вимоги обґрунтовуються, - суперечливі.

З урахуванням викладеного, вважаю, що подана позовна заява не відповідає вимогам ст. ст.175, 177 ЦПК України і без усунення вказаних недоліків не може бути прийнята до розгляду у суді, а тому на підставі ст. 185 ЦПК України підлягає залишенню без руху.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя, - залишити без руху, запропонувати позивачу протягом 10 діб з моменту отримання ухвали усунути недоліки позовної заяви, надати суду нову редакцію позовної заяви, оформленої відповідно до вимог ст.ст.175, 177 ЦПК України.

Роз`яснити позивачу, що у разі не виправлення недоліків позовна заява повертається позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: