Справа № 368/1246/20
Провадження № 2/368/614/20
Рішення

Іменем України

(Заочне)

"11" грудня 2020 р. Кагарлицький районний суд Київської області

в складі: головуючого - судді Шевченко І.І.

при секретарі Губенко А.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Кагарлик цивільну справу в загальному позовному провадженні за позовом ОСОБА_1 до Кагарлицького районного відділу державної виконавчої служби Центрального Міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про зняття арешту з майна, -

в с т а н о в и в:

позивач просить суд зняти арешт з нерухомого майна, що належить ОСОБА_1 , а саме: з 1/3 частки житлового будинку, розташованого по АДРЕСА_1 , та з 1/3 частки земельної ділянки площею 0,1000 га, розташованої в АДРЕСА_1 , цільове призначення - для будівництва та обслуговування жилого будинку, кадастровий номер земельної ділянки :01:360:0020 і з 1/3 частку земельної ділянки площею 0,2078 га, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , цільове призначення якої для ведення особистого селянське господарства, кадастровий номер земельної ділянки :01:360:0021, що було накладений державним виконавцем Кагарлицького районного відділу ДВС Центральне міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) у виконавчому провадженні ВП № 52510741, обґрунтовуючи позов наступним.

На даний час маючи зареєстроване право власності на 1/3 частину житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 та на 1/3 частину земельної ділянки площею 0,1000 га та розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , цільове призначення для будівництва та обслуговування житлового будинку, кадастровий номер земельної ділянки :01:360:0020 та 1/3 частку земельної ділянки, площею 0,2078 га цільове призначення - для ведення особистого селянського господарства, кадастровий номер земельної ділянки :01:36060021 за цією ж адресою за ОСОБА_1 .

Представник позивача ОСОБА_2 звернулася до державного нотаріуса для укладення договору купівлі-продажу, про те їй було відмовлено у здійсненні нотаріальних дій, оскільки відповідно до Єдиного реєстру заборон на відчуження об`єктів нерухомого майна міститься постанова про арешт всього нерухомого майна державного виконавця Кагарлицького районного відділу державної виконавчої служби Центрального Міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ).

У зв`язку з не знятим арештом на майно, представник позивача звернувся до відділу ДВС з вимогою про зняття арешту. У відповідь на своє звернення представник позивача у Кагарлицькому районному відділі ДВС повідомили, що на даний час державний виконавець не може винести постанову про зняття арешту з майна, оскільки виконавче провадження не перебуває на виконанні та в даний час завершене. А тому державний виконавець не має права приймати будь-які рішення чи дії у завершеному виконавчому провадженні.

Також повідомили, що на виконанні у відділі перебувало виконавче провадження про стягнення з позивача на користь ОСОБА_3 аліментів на утримання сина ОСОБА_4 в розмірі 600 грн. щомісячно, яке завершене відповідно до п. 1 ч.1 ст.37 (за письмової заявою стягувача про відмову від стягнення аліментів) Закону України «Про виконавче провадження».

У зв`язку з чим представнику позивача ОСОБА_2 було рекомендовано звернутися суду з заявою про зняття арешту з нерухомого майна

Згідно ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Згідно ст. 317 Цивільного кодексу України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.

Згідно ст. 319 Цивільного кодексу України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства. Усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав.

Згідно ст. 321 Цивільного кодексу України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Згідно ч. 1 ст. 386 Цивільного кодексу України держава забезпечує рівний захист прав усіх суб`єктів права власності.

Виходячи з вказаних положень Конституції України та Цивільного кодексу України позивач як власник майна має права безперешкодно користуватись та розпоряджатися своєю власністю, таке право гарантується державою. Тобто, у разі порушення права власника держава, в особі судів, забезпечує захист права власності від порушень з боку іншої особи.

Згідно ч. 2 ст. 386 Цивільного кодексу України власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню.

Згідно ст. 391 Цивільного кодексу України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Згідно ст. 15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Згідно ст. 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Відповідно до положень Цивільного кодексу України у разі створення перешкод у користуванні власністю Позивач може звернутися до суду з вимогою про вчинення дій необхідних для відновлення порушеного права власності, а саме усунення перешкод в розпорядженні майном та зняття арешту.

Згідно ч. 1 ст. 40 Закону України «Про виконавче провадження» у разі закінчення виконавчого провадження (крім закінчення виконавчого провадження за судовим рішенням, винесеним у порядку забезпечення позову чи вжиття запобіжних заходів, а також, крім випадків нестягнення виконавчого збору або витрат виконавчого провадження, нестягнення основної винагороди приватним виконавцем), повернення виконавчого документа до суду, який його видав, арешт, накладений на майно (кошти) боржника, знімається, відомості про боржника виключаються з Єдиного реєстру боржників, скасовуються інші вжиті виконавчим заходи щодо виконання рішення, а також проводяться інші необхідні дії у зв`язку із закінченням виконавчого провадження.

Згідно ч. 1 ст. 40 Закону України «Про виконавче провадження» про зняття арешту з майна (коштів) виконавець зазначає у постанові про закінчення виконавчого провадження або повернення виконавчого документа, яка в день її винесення надсилається органу, установі, посадовій особі, яким була надіслана для виконання постанова про накладення арешту на майно (кошти) боржникам у випадках передбачених законом, вчиняє дії щодо реєстрації припинення обтяжень такого майна.

Проте, під час завершення виконавчого провадження державним виконавцем не було знято арешт з майна позивача накладений постановою державного виконавця Кагарлицького районного відділу ДВС Центрального міжрегіонального у правління Міністерства юстиції ( м. Київ).

Згідно ч. 2 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» у разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини.

Згідно ч. 5 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» у всіх інших випадках арешт може бути знятий лише за рішенням суду.

Наявність арешту на нерухоме майно позивача порушує його право власності, а саме: право безперешкодного володіння та розпорядження.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, подавши до суду заяву, в якій просить розгляд справи проводити у його відсутність. Позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити. Не заперечує проти винесення заочного рішення.

Представник відповідача в особі Кагарлицького районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції на підготовче засідання не з`явилася, подавши до суду заяву, в якій просять проводити розгляд справи у відсутність державного виконавця.

Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

У разі неявки всіх учасників справи у підготовче засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень ЦПК України розгляд справи здійснюється судом за відсутністю учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши письмові матеріали справи, прийшов до висновку про винесення заочного рішення про задоволення позову з таких підстав.

Позивач, ОСОБА_1 , є власником 1/3 частини житлового будинку АДРЕСА_1 .

Окрім того, позивач є власником 1/3 частини земельної ділянки, площею 0,1000 га, розташованої в АДРЕСА_1 , цільове призначення - для будівництва та обслуговування жилого будинку, кадастровий номер земельної ділянки :01:360:0020 та 1/3 частини земельної ділянки площею 0,2078 га, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , цільове призначення якої для ведення особистого селянське господарства, кадастровий номер земельної ділянки :01:360:0021.

Позивач ОСОБА_1 видав ОСОБА_2 довіреність, згідно якої представляти його інтереси при вирішенні будь-яких питань, що його стосуватимуться, а саме:

?продати за ціну та на умовах на свій власний розсуд належну мені 1/3 (одну третю) частку житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 та 1/3 (одну третю) частку земельної ділянки площею 0,1000 га, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , цільове призначення - для будівництва та обслуговування жилого будинку, кадастровий номер земельної ділянки :01:360:0020 та 1/3 (одну третю) частку земельної ділянки площею 0,2078 га, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , цільове призначення - для ведення особистого селянського господарства, кадастровий номер земельної ділянки :01:360:0021;

?укладати від його імені попередні договори купівлі-продажу зазначених вище об`єктів нерухомого майна, договори купівлі-продажу, договори про внесення змін та про розірвання до зазначених вище договорів за ціну та на умовах на її власний розсуд;

?зняти його з реєстрації місця проживання за адресою: АДРЕСА_1 ;

?отримати всі необхідні для виконання даної довіреності документи.

Згідно листа Кагарлицького районного відділу державної виконавчої служби Центрального Міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) позивачу стало відомо, що згідно відомостей Автоматизованої системи виконавчого провадження станом на 11.11.2020 року на виконанні у відділі відсутні відкриті виконавчі провадження відносно боржника ОСОБА_1 . Проте, згідно Автоматизованої системи виконавчого провадження, а саме (ВП - архів) відносно боржника ОСОБА_1 було зареєстроване виконавче провадження ВП № 52510741 (про стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 аліменти на утримання сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в розмірі 600 грн., щомісячно, починаючи з дня подачі заяви до суду - 05.07.2016 р. і до досягнення сином повноліття). Вищезазначене виконавче провадження було завершене державним виконавцем відповідно до п.1 ч. 1 ст. 37 (за письмовою заявою стягувача) ЗУ "Про виконавче провадження". Відповідно до ч. 4 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є:

1) отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом;

2) надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника;

3) отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах;

4) наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням;

5) відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно;

6) отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову;

7) погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника;

8) отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову.

У всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду. Враховуючи вищевикладене, відсувні підстави щодо зняття арешту з майна боржника.

Згідно отриманої Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта № 231951403 від 11.11.2020 року, складеної за його заявою, дійсно на 1/3 частину житлового будинку АДРЕСА_1 та 1/3 частини земельної ділянки, площею 0,1000 га, розташованої в АДРЕСА_1 , цільове призначення - для будівництва та обслуговування жилого будинку, кадастровий номер земельної ділянки :01:360:0020 та 1/3 частини земельної ділянки площею 0,2078 га, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , цільове призначення якої для ведення особистого селянське господарства, кадастровий номер земельної ділянки :01:360:0021, власником якого вказаний ОСОБА_1 постановою державного виконавця відділу державної виконавчої служби Кагарлицького районною управління юстиції ВП № 52510741 від 09.11.2016 року накладено арешт.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 30 Закону України «Про виконавче провадження» державний виконавець провадить виконавчі дії з виконання рішення до завершення виконавчого провадження у встановленому цим Законом порядку, в тому числі і до повернення виконавчого документа стягувачу - згідно із статтею 47 цього Закону.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 47 Закону України «Про виконавче провадження» виконавчий документ, на підставі якого відкрито виконавче провадження, за яким виконання не здійснювалося або здійснено частково, повертається стягувачу у разі, якщо у боржника відсутнє майно, на яке може бути звернуто стягнення, а здійснені державним виконавцем відповідно до цього Закону заходи щодо розшуку такого майна виявилися безрезультатними.

Згідно ст. 50 Закону України «Про виконавче провадження» у разі закінчення виконавчого провадження крім направлення виконавчого документа за належністю іншому органу державної виконавчої служби, офіційного оприлюднення повідомлення про визнання боржника банкрутом і відкриття ліквідаційної процедури, закінчення виконавчого провадження за рішенням суду, винесеним у порядку забезпечення позову чи вжиття запобіжних заходів, а також крім випадків не стягнення виконавчого збору або витрат, пов`язаних з організацією та проведенням виконавчих дій), повернення виконавчого документа до суду або іншого органу (посадовій особі) арешт, накладений на майно боржника, знімається, скасовуються інші вжиті державним виконавцем заходи примусового виконання рішення, а також провадяться інші дії, необхідні у зв`язку із завершенням виконавчого провадження. У разі якщо у виконавчому провадженні державним виконавцем накладено арешт на майно боржника, у постанові про закінчення виконавчого провадження або повернення виконавчого документа до суду або іншого органу (посадовій особі), який його видав, державний виконавець зазначає про зняття арешту, накладеного на майно боржника. За заявою боржника державний виконавець видає йому додаткові копії постанови, зазначеної в частині другій цієї статті, для їх пред`явлення до органів, що здійснюють реєстрацію майна або ведуть реєстр заборони на його відчуження, для зняття арешту, накладеного на майно.

Згідно ст. 41 Конституції України та ст. 321 ЦК України право власності є непорушним, ніхто не може бути позбавлений права власності чи обмежений у його здійсненні, крім випадків, встановлених Конституцією та законом.

Ураховуючи, що згідно зі ст. 92 Конституції України правовий режим власності визначається виключно законами України, то інші нормативно-правові акти, які обмежують права власника і не мають ознак закону, не підлягають застосуванню. Власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд та може вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.

Згідно ст. 317 ЦК України власникові належить право володіння, користування та розпорядження своїм майном.

Згідно ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд та має право вчинити щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.

Згідно ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

У відповідності до ч. 5 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження», арешт може бути знятий за рішенням суду.

Відповідно до статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Одним із способів захисту є відновлення становища, яке існувало до порушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту Оскільки те, що саме він є власником даної квартири підтверджується правовстановлюючим документом, арешт на його майно Кагарлицьким районним ВДВС не накладався, виконавчі документи щодо його боргів на виконанні відсутні, тому на підставі ч. 1. ч. 5 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» такий арешт може бути знятий лише за рішенням суду, а тому право позивача підлягає судовому захисту у заявлений ним спосіб шляхом зняття арешту з майна.

За таких обставин суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню в повному обсязі.

На підставі викладеного та керуючись Конституцією України, ЦК України, ст. ст. 4, 76-89, 141, 258, 263-265, 268, 273, 352, 354, 355 ЦПК України суд, -

в и р і ш и в:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Кагарлицького районного відділу державної виконавчої служби Центрального Міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про зняття арешту з майна - задовольнити.

Зняти арешт з нерухомого майна, що належить ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , податковий номер НОМЕР_1 , а саме: з 1/3 частки житлового будинку, розташованого по АДРЕСА_1 , та з 1/3 частки земельної ділянки площею 0,1000 га, розташованої в АДРЕСА_1 , цільове призначення - для будівництва та обслуговування жилого будинку, кадастровий номер земельної ділянки :01:360:0020 і з 1/3 частки земельної ділянки площею 0,2078 га, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , цільове призначення-для ведення особистого селянського господарства, кадастровий номер земельної ділянки :01:360:0021, що був накладений державним виконавцем Кагарлицького районного відділу ДВС Центральне міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) у виконавчому провадженні ВП № 52510741.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи апеляційні скарги на рішення можуть бути подані протягом 30 днів з дня його складення через суд першої інстанції до Київського апеляційного суду.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення суду складено 11.12.2020 р.

Суддя І.І. Шевченко