КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
____________________________________
Апеляційне провадження
№ 22-ц/824/2193/2020
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 січня 2020 року колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Київського апеляційного суду у складі:

судді-доповідача Рейнарт І.М.

суддів Кирилюк Г.М., Семенюк Т.А.

при секретарі Коліснику В.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 3 жовтня 2019 року (суддя Сирбул О.Ф.) про залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: приватний виконавець виконавчого округу м. Києва Вольф Тетяна Леонідівна про визнання права власності на майно та звільнення майна з-під арешту,

встановила:

у вересні 2018р. позивач звернулася до суду з вищезазначеним позовом.

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 3 жовтня 2019 року позовну заяву залишено без розгляду у зв`язку із повторною неявкою позивача у судове засідання.

У поданій апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить ухвалу суду скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Позивач посилається на порушення судом норм процесуального права, оскільки про розгляд справи, призначений на 3 жовтня 2019 року, адвокат Куренний С.В. її не повідомив, а про засідання вона дізналася лише ввечері 2 жовтня 2019 року від відповідача ОСОБА_2 . Також від ОСОБА_2 вона дізналася, що до заяви про збільшення позовних вимог адвокат Куренний С.В. не долучив докази на підтвердження її вимог, тому вона була змушена подати клопотання про відкладення розгляду справи для подачі доказів, де повідомила про відмову від послуг адвоката Куренного С.В.

Крім того, позивач вважає, що судом порушено її право на справедливий розгляд справи та не враховано поважні причини неявки у судове засідання 3 жовтня 2019 року, які викладені у клопотанні про відкладення розгляду справи.

У відзиві на апеляційну скаргу представник ОСОБА_3 - адвокат Войтенко І.В. просить відмовити у її задоволенні, ухвалу суду залишити без змін та стягнути з позивача витрати на правову допомогу, вважаючи доводи апеляційної скарги безпідставними, оскільки про розгляд справи позивач була належним чином повідомлена через свого представника, крім того, вона повинна з розумним інтервалом часу сама цікавитися ходом розгляду її позову.

У поданих поясненнях приватний виконавець Вольф Т.Л. просить в задоволенні апеляційної скарги відмовити, вважаючи ухвалу суду законною та обґрунтованою.

Позивач, відповідач ОСОБА_2 та третя особа, будучи належним чином

повідомленими про день та час розгляду апеляційної скарги (с.с.77, 81, 132 т.2), у судове засідання не з`явилися, ОСОБА_1 подала до суду заяву про розгляд справи у її відсутність (с.с.117 т.2), тому відповідно до положень ст. 372 ЦПК України колегія суддів провела судовий розгляд у їх відсутність.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, пояснення представника ОСОБА_3 - адвоката Войтенка І.В., який просив залишити ухвалу суду без змін, вивчивши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, вважає, що вона підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Залишаючи позов без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що позивач, будучи належним чином повідомленою про день та час розгляду справи через свого представника, 11 червня 2019р. та 3 жовтня 2019р. у судові засідання не з`явилася, заяву про розгляд справи у її відсутність не подала, а зазначені позивачем у заяві про відкладення розгляду справи від 3 жовтня 2019р. причини неявки, визнані судом неповажними.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Таким чином, діюча норма процесуального законодавства передбачає право суду залишити позов без розгляду у разі повторної неявки позивача у судове засідання, якщо він не повідомив про причини неявки або від нього не надійшла заява про розгляд справи у його відсутність і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Згідно норм чинного процесуального права, належним повідомленням сторони про день та час розгляду судової справи, є дотримання вимог статей 128, 130 та 240 ЦПК України.

Частиною 1 статті 128 ЦПК України визначено, що суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою.

Відповідно до ч. 1, 5 ст. 130 ЦПК України у випадку відсутності в адресата офіційної електронної адреси судові повістки, адресовані фізичним особам, вручаються їм під розписку, а юридичним особам - відповідній службовій особі, яка розписується про одержання повістки. Вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

З матеріалів справи вбачається, що ухвалою судді Дарницького районного суду міста Києва від 10 жовтня 2018 року відкрито провадження у даній справі та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою суду від 8 квітня 2019 року справа призначена до судового розгляду на 11 червня 2019р., про що був повідомлений представник позивача - адвокат Куренний С.В. під розписку (с.с.249 том 1).

У судове засідання 11 червня 2019р. представник позивача не з`явився, направивши до суду клопотання про відкладення розгляду справи, посилаючись на свою зайнятість в іншому судовому процесі (с.с.15 том 2).

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку у разі першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

У зв`язку із неявкою учасників справи у судове засідання 11 червня 2019 року, розгляд справи був відкладений на 3 жовтня 2019р., про що суд повідомив представника позивача судовою повісткою (с.с.24, 28 т.2).

Згідно до ч. 3 ст. 240 ЦПК України про відкладення розгляду справи або перерву в судовому засіданні, місце, дату і час нового судового засідання або продовження судового засідання суд повідомляє під розписку учасників справи, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів, які були присутніми в судовому засіданні. Учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не прибули або яких суд вперше залучає до участі в судовому процесі, повідомляються про судове засідання в порядку, визначеному цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 42 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Разом з цим, матеріали справи не містять інформації про направлення судом судової повістки про виклик у судове засідання на 3 жовтня 2019 року на адресу позивача.

Частиною 5 статті 130 ЦПК України визначено, що вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

Разом з цим, положення ч. 1 ст. 257 ЦПК України не зобов`язують суд у разі повторної неявки позивача залишити позов без розгляду.

Європейський суд з прав людини наголошує на тому, що право на доступ до суду має бути ефективним. Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Разом із тим не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним (§ 59 рішення ЄСПЛ у справі «De Geouffre de la Pradellev. France» від 16 грудня 1992 року, заява № 12964/87).

Враховуючи повторну неявку представника позивача - адвоката Куренного С.В. у судове засідання, наявність заяви позивача ОСОБА_1 про недобросовісне відношення адвоката до виконання обов`язків її представника та відмову від послуг вказаного адвоката, відсутність повідомлення особисто позивача про судове засідання 3 жовтня 2019 року, суд, залишивши позов без розгляду, допустив формальний підхід до передбачених законом вимог.

Відповідно до пункту 6 частини першої статті 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Відповідно до ч. 1 ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що ухвала про залишення позову без розгляду постановлена судом з порушенням норм процесуального права, тому підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись статтями 367, 374, 379, 381-383 ЦПК України, колегія суддів

постановила:

апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 3 жовтня 2019 року касувати, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: приватний виконавець виконавчого округу м. Києва Вольф Тетяна Леонідівна про визнання права власності на майно та звільнення майна з-під арешту направити до Дарницького районного суду міста Києва для продовження

розгляду.

Постанова набирає законної сили з моменту прийняття, оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Повний текст постанови складено 17 січня 2020 року.

Суддя-доповідач І.М. Рейнарт

Судді Г.М. Кирилюк

Т.А. Семенюк