Справа № 304/1634/19 Провадження № 2/304/97/2020
У Х В А Л А

21 січня 2020 року м. Перечин

Суддя Перечинського районного суду Закарпатської області Ганько І.І., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Перечинської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, приватний нотаріус Перечинського районного нотаріального округу Маріаш Владислав Іванович про визнання права власності у порядку спадкування за законом, -

В С Т А Н О В И В:

позивач звернувся до суду із вищезазначеним позовом, який мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько ОСОБА_2 , після смерті якого відкрилася спадщина, що складається з об`єкту незавершеного будівництва 44 % готовності та земельної ділянки під ним площею 700 кв. м по АДРЕСА_1 . 08 квітня 2019 року на підставі рішення суду від 14 лютого 2019 року у справі № 304/1644/18 він звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Оскільки єдиним спадкоємцем майна покійного батька є він, однак в оформленні такого йому було відмовлено за відсутності правовстановлюючого документа, тому просить позов задовольнити.

Подана заява ухвалою від 15 жовтня 2019 року була залишена без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

26 листопада 2019 року на адресу суду повернуто рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення з відміткою причини «за закінченням встановленого строку зберігання».

За таких обставин, 02 грудня 2019 року позивачу було повторно надіслано ухвалу судді від 15 жовтня 2019 року, однак 11 січня 2020 року рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення також повернулося у зв`язку із «за закінченням встановленого строку зберігання».

Так, положеннями ч. ч. 1, 2, 4 ст. 10 ЦПК України встановлено, що суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до ст. 17 Закону України № 3477-IV «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 10 липня 1984 року у справі "Гінчо проти Португалії" передбачив, що держави-учасниці Ради Європи зобов`язані організовувати свою правову систему таким чином, щоб забезпечити додержання положень п. 1 ст. 6 Конвенції та вимог щодо судового розгляду упродовж розумного строку. При цьому вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі.

Згідно з нормами статті 17 Конвенції жодне з положень цієї Конвенції не може тлумачитись як таке, що надає будь-якій державі, групі чи особі право займатися будь-якою діяльністю або вчиняти будь-яку дію, спрямовану на скасування будь-яких прав і свобод, визнаних цією Конвенцією, або на їх обмеження в більшому обсязі, ніж це передбачено в Конвенції. Ратифікуючи зазначену Конвенцію, Україна взяла на себе зобов`язання гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в Конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку.

У своєму рішенні у справі «Калашников проти Росії» Європейський суд зазначив, що розумність тривалості провадження визначається залежно від конкретних обставин справи, враховуючи критерії, визначені у прецедентній практиці Суду, зокрема, складність справи, поведінка заявника та поведінка компетентних органів влади.

У рішенні Європейського Суду від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьова проти України» вказано, що сторони вживають заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. Внаслідок неналежного здійснення своїх процесуальних прав і виконання обов`язків заявником не отримано судову повістку.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім цього, Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях (див., mutatis mutandis, у справах «Олександр Шевченко проти України» від 26 квітня 2007 року та «Трух проти України» від 14 жовтня 2003 року) неодноразово наголошував, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням її справи, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, оскільки одним із критеріїв «розумності строку» є саме поведінка заявника.

Разом з цим, станом на 16 січня 2020 року ОСОБА_1 вимоги ухвали судді від 15 жовтня 2019 року не виконав, недоліки у встановлений строк не усунув, з відповідним клопотанням про продовження строку для виконання вказаної ухвали до суду не звертався.

З огляду на вищевикладене, суддя дійшов висновку, що позивач недобросовісно користується своїми процесуальними правами, що унеможливлює вирішити спір по суті заявлених вимог.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Отже, оскільки позивачем недоліки позовної заяви, на які було вказано в ухвалі від 15 жовтня 2019 року у встановлений останньою строк, не усунуто, то в силу наведеної норми така заява підлягає визнанню неподаною та має бути повернута.

Згідно ч. 5 ст. 185 ЦПК України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Керуючись ст. 10, ч. ч. 3, 5 ст. 185, ст. ст. 258-261 ЦПК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

позовну заяву ОСОБА_1 до Перечинської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, приватний нотаріус Перечинського районного нотаріального округу Маріаш Владислав Іванович про визнання права власності у порядку спадкування за законом вважати неподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня проголошення ухвали. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Суддя: Ганько І. І.