"11" грудня 2020 р. Справа № 363/2170/15-ц
УХВАЛА

Іменем України

11 грудня 2020 року суддя Вишгородського районного суду Київської області Рудюк О.Д.

розглянувши у письмовому провадженні заяву ОСОБА_1 про відвід судді Чіркова Г.Є. у справі за заявою ОСОБА_1 про перегляд рішення Вишгородського районного суду Київської області у цивільній справі № 363/2170/15-ц за нововиявленими обставинами,

встановив:

В провадженні судді Вишгородського районного суду Київської області Чіркова Г.Є. перебуває заява ОСОБА_1 про перегляд рішення Вишгородського районного суду Київської області за нововиявленими обставинами у цивільній справі № 363/2170/15-ц за позовом Першого заступника прокурора Київської області в інтересах держави в особі Кабінету Міністрів України до Вишгородської міської ради Київської області, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_1 , ОСОБА_11 , ПАТ «ПроКредит Банк» про визнання незаконними та скасування рішення міської ради, визнання недійсними державних актів на право власності на землю та договору іпотеки.

02.11.2020 року до суду надійшла заява ОСОБА_1 з мотивів упередженості судді Чіркова Г.Є., який вже виразив своє внутрішнє переконання і надав достовірну оцінку стосовно листа КДПГККГС «Київгеоінформатика» від 26.09.2016 року № 01-01/997 в рішенні суду 09.12.2016 року в цивільній справі № 363/2170/15-ц за позовом Прокуратури Київської області інтересах держави в особі Кабінету Міністрів України до Вишгородської міської ради Київської області, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_1 , ОСОБА_11 , ПАТ «ПроКредит Банк» про визнання незаконними та скасування рішення міської ради, визнання недійсними державних актів на право власності на землю та договору іпотеки й задовольнив заяву представника позивача ОСОБА_11 про відвід судді в цивільній справі за позовом ОСОБА_11 до Київського ДП геодезії, картографії, кадастрових та геіонформаційних систем «Київгеоінформатика» про визнання дій протиправними та спростування недостовірної інформації.

16.11.2020 року ухвалою Вишгородського районного суду Київської області встановлено, що заява про відвід є безпідставна і необґрунтованою. Питання про відвід передати судді визначеному в порядку ч. 1 ст. 33 ЦПК України.

17.11.2020 року протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями, визначено суддю Вишгородського районного суду Київської області Рудюка О.Д.

Суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи у відповідності до частини 8 статті 40 ЦПК України.

Відповідно до частин 1, 2, 3 статті 40 ЦПК України, питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу.

Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Підставами відводу ОСОБА_1 визначає, що йому стало відомо про існування ухвали Вишгородського районного суду Київської області від 25.05.2020 року у цивільній справі № 754/2020/20 про задоволення заяви про відвід судді Чіркова Г.Є. та про підстави її прийняття, а саме: «...до суду надійшла заява про відвід головуючому судді, оскільки той вже виразив своє внутрішнє переконання і надав достовірну оцінку стосовно предмету спору в цій справі листа КДПГККГС «Київгеоінформатика» від 26.09.2016року № 01-01/997 в рішенні суду від 09.12.2016 року в цивільній справі № 363/2170/15-ц».

Задовольняючи заяву ОСОБА_11 суд виходив з наступного: «Так, оцінка листа КДПГККГС «Київгеоінформатика» від 26.09.2016 року № 01-01/997 як достовірного вже надана суддею в рішенні від 09.12.2016 року в цивільній справі № 363/2170/15-ц.

Отже в силу викладеного до розгляду справи по суті вже маю заздалегідь сформований погляд на ией документ й власну думку щодо його оиінки.

Тому з огляду на принцип об`єктивного і неупередженого вирішення спору, коли суддя при розгляді справи не повинен мати заздалегідь сформований погляд на неї і його внутрішнє переконання повинно ґрунтуватися на основі доказів тільки досліджених при судовому розгляді, зазначене ставить під сумнів можливість об`єктивного судового розгляду на думку стороннього спостерігача.

Таким чином з метою забезпечення права особи на справедливий судовий розгляд, та оскільки у сторони виникають сумніви в об`єктивності розгляди справи, з метою забезпечення основоположних засад судочинства, прагнучи досягти довіри до суду, заявлений відвід слід визнати обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню.»

Рішенням Вишгородського районного суду Київської області від 09.12.2016 року у справі № 363/2170/15-ц задоволено, на підставі помилкових висновків, викладених у листі КДПГККГС «Київгеоінформатика» від 26.09.2016 року № 01-01/997 зокрема, що земельні ділянки відповідачів повністю накладаються на землі водного фонду, а саме 100-метрову прибережну захисту смугу, встановлену згідно генерального плану м. Вишгород, який затверджено рішенням Вишгородської міської ради № 3/1 від 16.02.2011 року.

Обставини, які ОСОБА_1 наводить у своїй заяві про перегляд рішення Вишгородського районного суду Київської області від 09.12.2016 року за нововиявленими обставинами за своїм змістом прямо протилежні змісту листа КДПГККГС «Київгеоінформатика» від 26.09.2016 року №01-01/997. За обставин ОСОБА_1 вважає, що факт відношення судді Чіркова Г.Є. є заздалегідь сформований погляд на цей документ й власну думку щодо його оцінки, що - може завадити належній та всебічній оцінці наданих ОСОБА_1 доказів та наведених обставин, так як фактично має намір переконати суд у їх помилковості на підставі обставин та поданих доказів, які суд оцінюватиме крізь призму вже зазделегідь сформованого погляду.

Як вбачається зі змісту заяви про відвід, ОСОБА_1 посилається на наявність обґрунтованого сумніву в об`єктивності судді під час розгляду справи.

Відповідно до частини 1 статті 36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Відповідно до ч. 4 ст. 36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Таким чином, обставини, на які посилається в своїй заяві ОСОБА_1 , з точки зору забезпечення об`єктивності судового розгляду суддею мають значення саме в іншій цивільній справі № 754/2020/20, стосовно іншого спору, між іншими сторонами, з приводу документа, оціненого судом у рішенні, в якому розглядається заява про перегляд за нововиявленими обставинами. І у тій справі (№754/2020/20 за позовом ОСОБА_11 до Київського ДП геодезії, картографії, кадастрових та геіонформаційних систем «Київгеоінформатика» про визнання дій протиправними та спростування недостовірної інформації) саме цей доказ - лист КДПГККГС «Київгеоінформатика» від 26.09.2016 року № 01-01/997, є самостійним предметом спору.

Отже, відповідно частин 1-3 статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Зазначене узгоджується із рішення Европейського Суду з прав людини у справі «Де Куббер проти Бельгії» (De Cubber v. Belgium), 26.10.1984 року, серія A, N 86, с. 14, п. 26, за яким має бути встановлений об`єктивний критерій сумніву у неупередженості судді, а саме існування певних фактів, які можуть служити підставою для сумніву в безсторонності судді, тобто позиція особи, про яку йдеться, має важливе, але не вирішальне значення.

Інших обставин, які б обґрунтовано мали сумнів в об`єктивності судді під час розгляду справи, або ж слугували підставою для відводу судді з інших підстав, не виявлено.

Отже, суд вважає, що доводи заявника в побічно заінтересованості у результаті розгляду справи судді, ним не зазначено і не доведено наявність обставин, які б вказували на наявність обґрунтованого сумніву в об`єктивності головуючого судді.

На підставі викладеного та керуючись статтями 33, 36, 40, 260 ЦПК України, суд,-

у х в а л и в:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Чіркова Г.Є. у справі за заявою ОСОБА_1 про перегляд рішення Вишгородського районного суду Київської області у цивільній справі № 363/2170/15-ц за нововиявленими обставинами - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.Д. Рудюк