Справа № 495/4305/20
Номер провадження 2/495/2255/2020
26 жовтня 2020 рокум. Білгород-Дністровський
Білгород-Дністровський міськрайонний суд Одеської області у складі:
головуючого судді - Боярського О.О.,
за участю секретаря судового засідання - Рачицької І.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Білгород-Дністровському цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , про припинення права спільної часткової власності, виділення майна в натурі, -
22 липня 2020 року до Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 з проханням припинити право спільної часткової власності з ОСОБА_2 на житловий будинок АДРЕСА_1 , виділивши в натурі майно та визнати за ОСОБА_1 право власності на приміщення житлового будинку літ. «А» в складі 1-8 житлова, 1-9 кухня, 1-10 коридор, 1-11 житлова, 1-12 санвузол, 1-13 житлова, 1-14 коридор, житловою площею 49,2 кв.м., загальною площею 80,8 кв.м., Ѕ частина споруд № 1-7, І, ІІ, розташованих за адресою: АДРЕСА_1 .
При цьому ОСОБА_1 зазначає, що вона є власником Ѕ частини житлового будинку АДРЕСА_1 на підставі рішення Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 08.07.2014 року та ухвали того ж суду від 17.06.2016 року. Власником іншої Ѕ частки є відповідач ОСОБА_2 . Склад належної позивачці Ѕ частки будинку був визначений рішенням суду від 08.07.2014 року по справі № 495/4658/16-ц.
Приміщень спільного користування у сторін немає. Позивач бажає реалізовувати свої права власника без згоди іншого співвласника - ОСОБА_2 , з яким у позивачки неприязні стосунки.
Ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду від 23.07.2020 року позовну заяву ОСОБА_1 було залишено без руху та надано час для усунення недоліків.
Ухвалою суду від 10.08.2020 року біло відкрито провадження по справі та призначено до розгляду в спрощеному порядку.
15.09.2020 року ухвалою суду розгляд справи було відкладено через неявку відповідача. Надано відповідне оголошення на офіційному веб-порталі суду про виклик у наступне судове засідання 26.10.2020 року.
У судове засідання 26.10.2020 року сторони не з`явились. Позивачка надала до канцелярії суду заяву з проханням справу розглянути без її участі, позовні вимоги підтримує, проти ухвалення заочного рішення не заперечує.
У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється.
Суд, у зв`язку з неявкою відповідача та неповідомленням про поважні причини такої неявки в судове засідання, ненаданням відповідачем відзиву на позов, зі згоди позивача, ухвалив слухати справу у відсутності відповідача, згідно ст.ст. 280-281 ЦПК України, при заочному розгляді на підставі наявних у справі доказів.
Згідно з ч. 5 ст.279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повід омлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку про задоволення позовних вимог, які є обґрунтованими та правомірними.
Судом встановлено, що рішенням Білгород-Дністровського міськрайонного суду від 08.07.2014 року по справі № 495/3745/14-ц, яке набрало чинності 21.07.2014 року, було задоволено позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя. Визнано житловий будинок АДРЕСА_1 , який складається з: житлового будинку літ. «А» у складі: 1-1 коридор, 1-2 житлова, 1-3 гараж, 1-5 котельня, 1-6 коридор, 1-7 житлова, 1-8 житлова, 1-9 кухня, 1-10 коридор, 1-11 житлова, 1-12 санвузол, 1-13 житлова, 1-14 коридор, житловою площею 85,1 кв.м., загальною площею - 162,2 кв.м., споруди №1-7, І, II - спільною сумісною власністю подружжя. Визнано за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частину житлового будинку АДРЕСА_1 , який в цілому складається з: житлового будинку літ. «А»: 1-1 коридор. 1-2 житлова, 1-3 гараж, 1-5 котельня, 1-6 коридор, 1-7 житлова, 1-8 житлова, 1-9 кухня, 1-10 коридор, 1-11 житлова, 1-12 санвузол, 1-13 житлова, 1-14 коридор, житловою площею - 85,1 кв.м., загальною площею 162,2 кв.м., споруди №1-7, І. II; 1/2 частина ОСОБА_1 складається з: 1-8 житлова, 1-9 кухня, 1-10 коридор, 1-11 житлова, 1-12 санвузол, 1-13 житлова, 1-14 коридор, житловою площею - 49,2 кв.м.. загальною площею 80,8 кв.м., Ѕ частини споруд №1-7, 1, II.
Ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду від 17.06.2016 року по справі № 495/4658/16-ц було задоволено заяву ОСОБА_1 та внесено виправлення до її імені.
Тобто, вказаним рішенням суду від 08.07.2014 року було визначено, що саме, які кімнати, переходять у власність ОСОБА_1 .
Відповідно до ч. 1ст. 356 ЦК України, власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю.
Як наголошує положення ст. 364 ч.1 ЦК України, співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності .
Згідно ст. 392 ЦК України, власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.
Відповідач відмовився добровільно, в позасудовому порядку вирішити питання про виділ в натурі частки позивачки в окремий об`єкт нерухомості шляхом укладення нотаріально посвідченого договору про виділ у натурі частки з нерухомого спільного майна, що зумовило її звернення до суду з дійсним позовом.
Відповідно до п. п. 6, 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 04.10.1991 року № 7 «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності на житловий будинок», при вирішенні справ про виділ в натурі часток жилого будинку, що є спільною частковою власністю, судам належить мати на увазі, що це можливо, якщо кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку з самостійним виходом (квартиру). Виділ також може мати місце при наявності технічної можливості переобладнати приміщення в ізольовані квартири.
В спорах про поділ будинку в натурі учасникам спільної часткової власності на будинок може бути виділено відокремлену частину будинку, яка відповідає розміру їх часток у праві власності.
Відповідно до довідки КП «Білгород-Дністровське БТІ» від 16.06.2020 року № 710, існує технічна можливість виділу Ѕ частки житлового будинку АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_1 , зі складу житлового будинку з наданням окремої поштової адреси.
Виходячи з положень ст.ст.183, 364, 370 ЦК України, виділ частки в натурі (поділ будинку) може мати місце за наявності технічної можливості виділення кожній зі сторін відокремленої частини будинку із самостійним виходом (квартири), яка відповідає розміру їх часток у приватній власності або наявності технічної можливості переобладнання будинку в ізольовані квартири.
Відповідно до положення ст. 365 ч.1 ЦК України право особи на частку у спільному майні може бути припинене за рішенням суду на підставі позову інших співвласників, якщо: 1) частка є незначною і не може бути виділена в натурі; 2) річ є неподільною; 3) спільне володіння і користування майном є неможливим; 4) таке припинення не завдасть істотної шкоди інтересам співвласника та членам його сім`ї.
Враховуючи те, що після виділу частки зі спільного нерухомого майна в порядку ст. 364 ЦК України право спільної часткової власності припиняється, при виділі частки із спільного нерухомого майна власнику, що виділяється, та власнику (власникам), що залишаються, має бути виділена окрема площа, яка повинна бути ізольованою від приміщення іншого (інших) співвласників, мати окремий вихід, окрему систему життєзабезпечення (водопостачання, водовідведення, опалення тощо), тобто складати окремий об`єкт нерухомого майна в розумінні ст. 181 ЦК України та п. 10 Порядку присвоєння об`єкту нерухомого майна реєстраційного номера, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 8 грудня 2010 року №1117 "Про ідентифікацію об`єктів нерухомого майна для реєстрації прав на них".
Таким чином, до компетенції суду відноситься вирішення питання про виділ частки нежитлової будівлі в окремий об`єкт нерухомого майна.
Таким чином, суд встановив, що існує технічна можливість виділити у власність ОСОБА_1 Ѕ частку житлового будинку з господарськими будівлями, як відокремлену частину будинку з самостійним виходом, розташованих за адресою: АДРЕСА_1 , як окремий об`єкт нерухомості, що не порушуватиме прав відповідача.
Відповідно до ч. 2 ст. 120 ЗК України, якщо жилий будинок, будівля або споруда розміщені на земельній ділянці, що перебуває у користуванні, то в разі набуття права власності на ці об`єкти до набувача переходить право користування земельною ділянкою, на якій вони розміщені, на тих самих умовах і в тому ж обсязі, що були у попереднього землекористувача.
Згідно з ч. 4 ст. 120 ЗК України у разі набуття права власності на жилий будинок, будівлю або споруду кількома особами право на земельну ділянку визначається пропорційно до часток осіб у праві власності жилого будинку, будівлі або споруди.
За загальним правилом, закріпленим у ч.1 ст. 120 ЗК України, особа, яка набула права власності на будівлю чи споруду стає власником земельної ділянки на тих самих умовах, на яких вона належала попередньому власнику, якщо інше не передбачено у договорі відчуження нерухомості.
При цьому при застосуванні положень ст. 120 ЗК України у поєднанні з нормою ст. 125 ЗК України слід виходити з того, що у випадку переходу права власності на об`єкт нерухомості у встановленому законом порядку, право власності на земельну ділянку у набувача нерухомості виникає одночасно із виникненням права власності на зведені на земельній ділянці об`єкти. Це правило стосується й випадків, коли право на земельну ділянку не було зареєстроване одночасно з правом на нерухомість, однак земельна ділянка раніше набула ознак об`єкта права власності.
Відповідно до ч. 1 ст. 319 ЦК України кожен власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Однак право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою.
Відмова відповідача від укладення нотаріально посвідченого договору про поділ житлового будинку з господарськими будівлями за адресою: АДРЕСА_1 в натурі унеможливлює реалізацію позивачем прав на власність, а тому вони підлягають захисту в судовому порядку.
Беручи до уваги викладене, суд вважає за необхідне задовольнити позовні вимоги ОСОБА_1 , які не порушують права відповідача та спрямовані лише на захист речових прав позивачки, надання їй можливості вільно та самостійно користуватися свої майном.
Керуючись ст.ст. 1, 2, 5, 12, 30, 43, 76, 81, 84, 89, 95, 223, 235, 241, 25, 259, 263-265, 268, 280, 281, 354 ЦПК України, суд, -
Позовну заяву ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , про припинення права спільної часткової власності, виділення майна в натурі - задовольнити.
Припинити право спільної часткової власності з ОСОБА_2 на житловий будинок АДРЕСА_1 , виділивши в натурі майно та визнати за ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) право власності на приміщення житлового будинку літ. «А» в складі 1-8 житлова, 1-9 кухня, 1-10 коридор, 1-11 житлова, 1-12 санвузол, 1-13 житлова, 1-14 коридор, житловою площею 49,2 кв.м., загальною площею 80,8 кв.м., Ѕ частина споруд № 1-7, І, ІІ, розташованих за адресою: АДРЕСА_1 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя: