ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/426/20
провадження № 2/753/4093/20
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

"20" січня 2020 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Комаревцева Л.В. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Звєрькова Н.В. про визнання відмови від спадщини недійсною, визнання свідоцтва про право на спадщину недійсним, визнання права власності в порядку спадкування за законом,

В С Т А Н О В И В:

У січні 2020 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Звєрькова Н.В. про визнання відмови від спадщини недійсною, визнання свідоцтва про право на спадщину недійсним, визнання права власності в порядку спадкування за законом.

Вказана цивільна справа передана до провадження судді Комаревцевій Л.В. 17.01.2020.

Позивач вказує, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його дружина ОСОБА_3 , мати відповідача, після смерті якої відкрилася спадщина на майно, в тому числі квартиру АДРЕСА_1 .

Позивач під впливом помилки, обману з боку відповідача відмовився від прийняття спадщини після померлої дружини.

17.05.2019 позивач з відповідачем уклав спадкові договори на нерухоме майно, за якими визначено, що на набувача покладаються обов`язки, спрямовані на забезпечення інтересів та виконання розпоряджень відчужувача, а саме: піклуватися про життя та здоров`я відчужувача, доглядати майно, сплачувати комунальні послуги, забезпечувати ліками, сплачувати витрати на лікування, поховати відповідача.

Відповідно до п. 5.4 Спадкового договору, визначено, що у разі невиконання набувачем розпоряджень відчужувача, він може бути розірваний судом на вимогу відчужувача.

З 17.05.2019 відповідач свої обов`язки за умовами договорів не виконує, а відтак позивач просить позов задовольнити. Визнати відмову ОСОБА_1 від спадщини після померлої ОСОБА_3 від 17.05.2019 недійсною. Визнати недійсним свідоцтво про прийняття спадщини та визнати за позивачем право власності в порядку спадкування за законом на частину квартири АДРЕСА_1 .

Позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків з огляду на наступне.

Відповідно до чинного законодавства України позовна заява є процесуальним документом, який повинен містити в собі, зокрема, зміст позовних вимог, спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину або наявність підстав для звільнення від доказування.

Тобто в позовній заяві має міститись посилання, зокрема, на те, до кого пред`явлений позов; що саме вимагає позивач (предмет позову); обставини, на яких ґрунтується вимога (матеріально-правова підстава позову); зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину.

Таким чином, на цій стадії цивільного процесу позивач зобов`язаний виконувати вимоги щодо доведення певного кола фактів, що мають процесуальне значення, для підтвердження наявності права на пред`явлення позову та дотримання процесуального порядку його пред`явлення.

Вивченням матеріалів позовної заяви, встановлено, що даний позов не відповідає вимогам ст.175 ЦПК України, оскільки в позовній заяві не викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги про визнання відмови від спадщини недійсною, визнання свідоцтва про право на спадщину недійсним, визнання права власності в порядку спадкування за законом, на основі яких він звертається до суду та обґрунтовує свої вимоги відповідно до норм матеріального права, що поширюються на спірні правовідносини, з зазначенням доказів в підтвердження обґрунтування заявлених вимог або наявність підстав для звільнення від доказування.

Так, позивачем за змістом поданого позову вказується вимога про розірвання спадкових договорів, що не узгоджується з вимогами, вказаними у резолютивній частині позовної заяви.

В тому числі, позивач посилається на наступні підстави позову: вчинення відмови під впливом помилки (ст.229 ЦК України) та вчинення відмови під впливом обману (ст. 229 ЦК України).

Зважаючи на викладене позивачу слід визначитись з предметом та підставами заявлених позовних вимог. В тому числі позивачу слід зазначити розмір частки, на яку просить визнати право власності.

Позивачем не виконано вимоги ч.2 ст.95 ЦПК України, відповідно до якої письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Згідно ч. 8 ст. 43 ЦПК України якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Частиною 5 статті 95 ЦПК України передбачено, що учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Водночас, не всі докази, долучені до матеріалів позовної заяви засвідчені в установленому законом поряду. Надані копії витягів з державних реєстрів містять застарілу інформацію та не відображають дійсного власника майна на час звернення до суду з заявленим позовом.

Відповідно до ч.1 п. 2 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна що підлягає поділу, яка має бути підтверджена належними доказами.

Відповідно до п.7 Постанови Пленуму Верховного Суду України N 2 від 12.06.2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Згідно з п.2 ч.1 ст.80 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна. Відповідно до положень частини другої зазначеної статті, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна на момент пред`явлення позову.

З огляду на викладене, позивачу слід визначити дійсну вартість майна, з зазначенням підтверджень її визначення (звіт, висновок, тощо) та сплатити судовий збір за позовними вимогами майнового характеру про визнання права власності в порядку спадкування за законом, вказавши ціну позову відповідно до вимог п.3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України.

В силу вимог п. 2 ч.3 ст. 175 ЦПК України позивачу слід вказати повне найменування третьої особи.

Відповідно до ч.5 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів). Разом з тим позивачем не вказано, чи всі докази ним подано до суду.

Таким чином, в поданій позовній заяві не викладені обставини, якими позивач обґрунтовує своє право вимоги відповідно до норм матеріального права, а тому не визначено характер позову та не окреслено його предмет, який би характеризував те, на що спрямований позов, тобто, які саме права позивача порушені відповідачем, який характер мають правовідносини, що виникли між сторонами з приводу даного спору, якими правовими нормами вони регулюються та яким чином передбачені шляхи їх поновлення, враховуючи, що ст.16 ЦК України визначений перелік способів захисту порушених прав та інтересів осіб, а право на звернення до суду відповідно до ст.4 ЦПК України має особа, яка звертається за захистом своїх порушених прав або охоронюваних законом інтересів.

Суд не може вийти за межі позовних вимог та в порушення принципу диспозитивності самостійно обирати правову підставу та предмет позову, а за вказаних обставин для судового розгляду позивачем не визначені ні суть позовних вимог, ні їх правові підстави, що позбавляє можливості з`ясувати предмет спору та межі доказування.

Оскільки суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи про захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають саме з правових відносин: цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових, а не з будь-яких суспільних зв`язків, то лише за умови зазначення вказаних вище обставин за нормами ст. 175 ЦПК України є підстави для відкриття провадження у справі.

Також згідно з чинним законодавством зазначення доказів, на підтвердження кожної обставини позову щодо порушення прав позивача є обов`язковими для особи, яка пред`являє позов, оскільки без зазначення доказів, що підтверджують вимоги, суд не може здійснити підготовку справи до розгляду та належним чином провести судове засідання.

Виходячи з вищенаведеного, позивачу необхідно викласти обставини в обґрунтування пред`явлених позовних вимог, виходячи з правовідносин, що склалися між сторонами, вказати, які права, свободи чи інтереси були порушені та ким саме, чим визначений той засіб захисту права, який просить застосувати позивач, з посиланням на обставини як правові підстави, а також на докази в підтвердження обставин на обґрунтування заявлених вимог.

В постанові Верховного Суду від 29 травня 2019 року у справі № 202/5348/18 викладена правова позиція, в якій зазначено, що відповідно до статті 62 ЦПК України, повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність». Відповідність копії документа, що підтверджує повноваження представника, оригіналу може бути засвідчена підписом судді. Оригінали документів, зазначених у цій статті, копії з них, засвідчені суддею, або копії з них, засвідчені у визначеному законом порядку, приєднуються до матеріалів справи.

Згідно з вимогами статті 62 ЦПК України ордер, який посвідчує повноваження адвоката як представника, подається в оригіналі. Відповідність оригінала копії ордеру може бути посвідчена підписом судді, після чого копія приєднується до матеріалів справи.

Можливості посвідчення відповідності оригіналу копії ордеру самостійно адвокатом положеннями ЦПК України і Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» не передбачено.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може п`яти десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст.175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Звєрькова Н.В. про визнання відмови від спадщини недійсною, визнання свідоцтва про право на спадщину недійсним, визнання права власності в порядку спадкування за законом - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня отримання ухвали.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачу зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Комаревцева Л.В.