справа №753/8219/18 головуючий у суді І інстанції Заставенко М.О.
провадження № 22-ц/824/1790/2020 суддя-доповідач у суді ІІ інстанції Фінагеєв В.О.
П О С Т А Н О В А

Іменем України

15 січня 2020 року м. Київ

Київський апеляційний суд

у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого судді Фінагеєва В.О.,

суддів Кашперської Т.Ц., Яворського М.А.,

за участю секретаря Гасюк В.В.,

розглянувши в судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 16 жовтня 2019 року про залишення позовної заяви без розгляду у справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного підприємства «ЮВ ТРАНС» про стягнення заборгованості із заробітної плати і середнього заробітку за час затримки розрахунку, -

В С Т А Н О В И В:

У травні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом та просив стягнути з відповідача на його користь невиплачену заробітну плату із врахуванням індексації за період з 20 березня 2013 року по 24 лютого 2015 року в сумі 27 882 грн. 94 коп. та середній заробіток із врахуванням індексації за період затримки розрахунку за період з 25 лютого 2015 року по 01 травня 2018 року у розмірі 74 724 грн. 95 коп.

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 16 жовтня 2019 рокупозовну заяву ОСОБА_1 залишено без розгляду.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та призначити справу до судового розгляду.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги позивач зазначає, що 09 серпня 2019 року представник позивача не прибув у судове засідання з поважних причин і повідомив про це суд, а тому неприбуття представника у судове засідання 16 жовтня 2019 року не було повторним. Крім того, представник позивача не повідомляв останнього про судове засідання, призначене на 16 жовтня 2019 року і про те, що він не зможе бути присутнім на ньому. Позивач зазначає, що він працює водієм на доставці міжнародних вантажів і більшість часу проводить у відрядженнях за кордоном, а тому фізично мав мінімальні можливості для отримання інформації про судові засідання.

Перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції, апеляційний суд вважає за необхідне апеляційну скаргу задовольнити частково, виходячи з наступного.

Постановляючи ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, суд першої інстанції керувався п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Однак, апеляційний суд не може погодитися з висновками суду першої інстанції з наступних підстав.

Судом встановлено, що судове засідання у справі було призначено, зокрема, на 09 серпня 2019 року. У вказану дату справа не розглядалася у зв`язку з неявкою в судове засідання учасників справи.

Представник позивача був повідомлений про розгляд справи, призначений на 09 серпня 2019 року, про що міститься розписка (а.с.117).

08 серпня 2019 року до суду надійшла заява представника позивача ОСОБА_2 про відкладення розгляду справи, який призначено на 09 серпня 2019 року, у зв`язку з робочим відрядженням до Варшави (а.с.118).

Розгляд справи було відкладено на 16 жовтня 2019 року.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Згідно із вимогами ст. 128 ЦПК України судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями.

Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно.

У відповідності до вимог ст. 130 ЦПК України у випадку відсутності в адресата офіційної електронної адреси судові повістки, адресовані фізичним особам, вручаються їм під розписку, а юридичним особам - відповідній службовій особі, яка розписується про одержання повістки.

Розписка про одержання судової повістки з поміткою про дату вручення в той самий день особами, які її вручали, повертається до суду.

Вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

Однак, з матеріалів справи вбачається, що судові повістки на судове засідання, призначене на 16 жовтня 2019 року, учасникам справи, зокрема, позивачу та його представнику, судом не направлялися, і відповідно ними не отримувалися, що свідчить про неналежне повідомлення останніх про дату, час та місце розгляду справи.

У матеріалах справи міститься телефонограма, складена секретарем судового засідання, згідно з якою було повідомлено представника позивача ОСОБА_2 про судове засідання, призначене на 16 жовтня 2019 року (а.с.122).

У той же час, повідомлення учасника справи про час та місце розгляду справи телефонограмою не передбачено статтями 128-130 ЦПК України. З таким висновком суду апеляційної інстанції погодився Верховний Суд у своїй постанові від 25 вересня 2019 року, розглядаючи касаційну скаргу у справі № 759/13766/17. Аналогічні висновки викладені Верховним Судом у справах № 127/2871/16-ц та № 361/6095/15-ц.

Частина 9 ст. 128 ЦПК України містить норму, згідно з якої суд викликає або повідомляє свідка, експерта, перекладача, спеціаліста, а у випадках термінової необхідності, передбачених цим Кодексом, зокрема у справах про видачу обмежувального припису - також учасників справи телефонограмою, телеграмою, засобами факсимільного зв`язку, електронною поштою або повідомленням через інші засоби зв`язку (зокрема мобільного), які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику.

Однак, з матеріалів даної справи не вбачається, що у суду першої інстанції були правові підстави для застосування вказаної норми закону.

За таких обставин, постановляючи оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції не звернув увагу на зазначене та помилково вважав, що позивач був належним чином повідомлений про розгляд справи та повторно не з`явився в судове засідання.

Відповідно до вимог ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм процесуального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

На підставі викладеного та керуючись статтями 257, 374, 379, 381, 382-384 Цивільного процесуального кодексу України, апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 16 жовтня 2019 року скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Повне судове рішення складено 16 січня 2020 року.

Головуючий Фінагеєв В.О.

Судді Кашперська Т.Ц.

Яворський М.А.