Справа № 756/3031/20
Провадження № 2/761/8002/2020
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

10 грудня 2020 року Шевченківський районний суд м.Києва в складі:

головуючого судді Юзькової О.Л.,

при секретарі Чугаєвої І.В.,

розглянувши у судовому засіданні в м. Києві за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до Оболонського районного суду з м. Києва даним позовом, зважаючи на наступне. Шлюб між нею та відповідачем було зареєстровано 21.03.2028 року Оболонським районним у місті Києві відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис №252. Від шлюбу сторони спільних дітей не мають. Сімейне життя не склалось, в стосунках відсутнє взаєморозумінні, повага. У позивача та відповідача різні погляди на життя , інтереси. Тривалий час сторони проживають окремо один від одного, зв`язку не підтримують, не ведуть спільне господарство та мають окремі бюджети. Шлюб існує формально, збереження сім`ї неможливо. За таких обставин позивач просить суд розірвати шлюб між нею та відповідачем.

На виконання положень ст. 31 ЦПК України суддею Оболонського районного суду м. Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбупередано за підсудністю на розгляд до Шевченківського районного суду м. Києва

Провадження у справі відкрито 12.10.2020 р., її розгляд призначено за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін), з огляду на приписи ст. ст. 19, 274 ЦПК України.

Позивач подала заяву про розгляд справи за її відсутністю. Зазначила, що не заперечує проти ухвалення заочного рішення та просить покласти судові витрати на неї.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином у спосіб передбачений ЦПК України.

Відзив на позов у встановленому законом порядку ОСОБА_2 подано не було.

За таких обставин, зважаючи на положення ст. ст. ст. 223,280 ЦПК України, за відсутності заперечень позивача, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності відповідача на підставі наявних доказів, провести заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення.

Дослідивши надані докази, та надавши їм відповідну оцінку суд вважає за можливе задовольнити заявлені вимоги, з огляду на наступне.

Встановлено, що 21.032018 року між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянином Республіки Ірак та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянкою України, було укладено шлюб, зареєстрований Оболонським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис № 252, що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу, копія якого долучена до матеріалі справи.

Після реєстрації шлюбу позивач ОСОБА_1 прізвище не змінювала.

Так, спільних дітей у позивач ОСОБА_1 та відповідач ОСОБА_2 не мають.

Позивач вказує на те, що шлюбні відносини припинені, збереження шлюбу не є можливим і не буде відповідати її інтересам. Разом з тим, відсутність спілкування з відповідачем унеможливлює розірвання шлюбу в органах РАЦС.

Під час розгляду справи не було встановлено обставин, які б свідчили про спільне проживання сторін, ведення спільного господарства.

Доказів, які свідчили б про можливість примирення сторін в ході розгляду справи отримано не було.

Також не було отримано доказів, які б свідчили про те, що розірвання шлюбу буде суперечити інтересам сторін.

Частиною 2 ст. 112 СК України передбачено, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

За встановлених обставин, суд вважає за можливе задовольнити вимогу ОСОБА_1 про розірвання шлюбу оскільки його збереження не відповідає інтересам сторін.

Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Як було встановлено в судовому засіданні, позивач не змінювала прізвище після укладення шлюбу.

Розподіляючи судові витрати суд керується положеннями ст. 141 ЦПК України, проте бере до уваги прохання позивача покласти такі витрати на неї.

Виходячи з наведеного, керуючись ст. ст. 2-5,11-13,141,196,223,258,259,263,268,280-285,352,354 ЦПК України, ст. ст. 110,112,113 СК України, суд -

ВИРІШИВ:

ПозовОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

Шлюб укладений міжОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянином Республіки Ірак та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянкою України, зареєстрований 21 березня 2018 року Оболонським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис № 252 розірвати.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подано протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ст.ст. 353-357 ЦПК України до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з урахуванням п. 15.5. Перехідних положень ЦПК України , у цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Повний текст рішення складено 10.12.2020 року.

Суддя: