Ухвала

20 січня 2020 року

м. Київ

справа № 501/2917/16-ц

провадження № 61-673ск20

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Петров Є. В., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Іллічівського міського суду Одеської області від 09 липня 2018 року та постанову Одеського апеляційного суду від 07 листопада 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «Телерадіокомпанія «Град» про визнання недостовірною інформації, зобов`язання її спростувати та про захист честі, гідності та ділової репутації,

ВСТАНОВИВ:

14 грудня 2016 року ОСОБА_1 звернувся із позовом до товариства з обмеженою відповідальністю «Телерадіокомпанія «Град», в якому просив: - визнати недостовірною та такою, що принижує гідність та ділову репутацію ОСОБА_1 інформацію, розповсюджену ТОВ «Телерадіокомпанія «Град» в передачі від ІНФОРМАЦІЯ_1 року «Новости» (початок трансляції о 21-00) наступного змісту: «ІНФОРМАЦІЯ_1»;

зобов`язати ТОВ «Телерадіокомпанія «Град» у строк не пізніше наступного дня від дати набрання рішенням суду у даній справі законної сили спростувати поширену недостовірну інформацію шляхом трансляції ТОВ «Телерадіокомпанія «Град» в ефірі телевізійного каналу «Град» у передачі «Новости» (початок трансляції о 21-00 за київським часом) розбірливим голосом повідомлення наступного змісту: «ІНФОРМАЦІЯ_1»;

визнати недостовірною та такою, що принижує гідність та ділову репутацію ОСОБА_1 інформацію, розповсюджену ТОВ «Телерадіокомпанія «Град» в ефірі радіостанції з позивним «FM 1 Перше радіо», яка здійснює трансляцію на частості 87,5 МГц в м. Одесі та прилеглих районах, наступного змісту: «ІНФОРМАЦІЯ_2.»;

зобов`язати ТОВ «Телерадіокомпанія «Град» у строк не пізніше наступного дня від дати набрання рішенням суду у даній справі законної сили спростувати поширену недостовірну інформацію шляхом розміщення в ефірі радіостанції з позивним «FM 1 Перше радіо», яка здійснює трансляцію на частості 87,5 МГц в м. Одесі та прилеглих районах спростування наступного змісту: «ІНФОРМАЦІЯ_2»;

зобов`язати ТОВ «Телерадіокомпанія «Град» розмістити спростування в ефірі радіостанції з позивним «FM 1 Перше радіо» на частості 87,5 МГц в м. Одесі та прилеглих районах, таку ж кількість разів, що й була розміщена недостовірна інформація та в той же ефірний час.

Рішенням Іллічівського міського суду Одеської області від 09 липня 2018 року відмовлено в задоволенні позовних вимоги ОСОБА_1 до ТОВ «Телерадіокомпанії «Град» про визнання недостовірною інформації, зобов`язання її спростувати та про захист честі та гідності та ділової репутації.

Постановою Одеського апеляційного суду від 07 листопада 2019 року, апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення. Рішення Іллічівського міського суду Одеської області від 09 липня 2018 року - змінено в мотивувальній частині із залишенням без змін резолютивної частини рішення суду.

У касаційній скарзі, поданій у січні 2020 року до Верховного Суду, ОСОБА_1 просить скасувати рішення судів першої та апеляційної інстанцій, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

Вивчивши касаційну скаргу та додані до неї матеріали, Верховний Суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження.

Стаття 129 Конституції України серед основних засад судочинства визначає забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення (пункт 8).

Згідно з пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах, крім випадків, зазначених у цій же нормі ЦПК України.

Відповідно до пункту 2 частини шостої статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з частиною четвертою статті 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах, в яких ціна позову перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб вираховується станом на 01 січня календарного року, в якому подається скарга (частина дев`ята статті 19 ЦПК України).

Предметом спору у даній справі є вимоги немайнового характеру - визнання недостовірною інформації, зобов`язання її спростувати та про захист честі, гідності та ділової репутації.

Зазначена справа є незначної складності та не належить до виключень із цієї категорії, передбачених пунктом 2 частини шостої статті 19 ЦПК України.

Згідно зі статтею 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів та поділ майна подружжя; 2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

Верховний Суд урахував ціну позову, предмет позову, складність та прийшов висновку, що дана справа є незначної складності, ціна позову якої не перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а тому не належить до виключень із цієї категорії, передбачених пунктом 2 частини шостої статті 19 ЦПК України.

Малозначна справа є такою в силу своїх властивостей, тому незалежно від того визнавав її такою суд першої чи апеляційної інстанції, ураховуючи, що частина шоста статті 19 ЦПК України належить до Загальних положень цього Кодексу, які поширюються й на касаційне провадження, Верховний Суд вважає за можливе визнати цю справу малозначною.

Верховним Судом досліджено та взято до уваги: ціну позову, предмет позову, складність справи, а також значення справи для сторін і суспільства.

Касаційна скарга та додані до неї матеріали не містять посилання на випадки, передбачені пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, за наявності яких судове рішення у малозначній справі підлягає касаційному оскарженню.

Верховним Судом також перевірено, чи мають місце обставини, передбачені пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, та зазначених обставин не встановлено.

Вказівка в резолютивній частині оскаржуваної постанови про можливість її оскарження до Верховного Суду, не є підставою для відкриття касаційного провадження судом касаційної інстанції, оскільки оскаржене судове рішення ухвалене у малозначній справі.

Відповідно до вимог пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

Зазначене відповідає Рекомендаціям № R (95) 5 Комітету Міністрів Ради Європи від 07 лютого 1995 року, який рекомендував державам-членам вживати заходи щодо визначення кола питань, які виключаються з права на апеляцію та касацію, щодо попередження будь-яких зловживань системою оскарження. Відповідно до частини «с» статті 7 цієї Рекомендації скарги до суду третьої інстанції мають передусім подаватися відносно тих справ, які заслуговують на третій судовий розгляд, наприклад справ, які розвиватимуть право або сприятимуть однаковому тлумаченню закону. Вони також можуть бути обмежені скаргами у тих справах, де питання права мають значення для широкого загалу. Від особи, яка подає скаргу, слід вимагати обґрунтування причин, з яких її справа сприятиме досягненню таких цілей.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права (стаття 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»), умови прийнятності касаційної скарги, відповідно до норм законодавства, можуть бути суворішими, ніж для звичайної заяви. Зважаючи на особливий статус суду касаційної інстанції, процесуальні процедури у суді касаційної інстанції можуть бути більш формальними, особливо, якщо провадження здійснюється судом після їх розгляду судом першої інстанції, а потім судом апеляційної інстанції (рішення у справах: «Levages Prestations Services v. France» (Леваж Престасьон Сервіс проти Франції) від 23 жовтня 1996 року; «Brualla Gomez de la Torre v. Spain» (Бруалья Ґомес де ла Торре проти Іспанії) від 19 грудня 1997 року).

Верховний Суд зауважує, що застосування критерію малозначності справи в цій справі було передбачуваним, справу розглянули суди двох інстанцій в межах своїх повноважень, заявник не переконав у наявності інших виключних обставин, які за положеннями Кодексу могли вимагати касаційного розгляду справи.

З урахуванням наведеного, оскільки касаційна скарга подана на судове рішення у малозначній справі, що не підлягає касаційному оскарженню, у відкритті касаційного провадження у справі слід відмовити.

Верховний Суд наголошує на тому, що під час вирішення питання про відкриття касаційного провадження (зокрема й про відмову у відкритті провадження) у справі не надається правова оцінка законності та обґрунтованості оскаржуваних судових рішень, а виключно встановлюється наявність підстав чи відсутність таких підстав для їх касаційного оскарження відповідно до вимог статей 389, 394 ЦПК України.

Керуючись статтею 129 Конституції України, пунктом 2 частини шостої, частиною дев`ятою статті 19, пунктом 2 частини третьої статті 389, пунктом 1 частини другої статті 394 ЦПК України, Верховний Суд

У Х В А Л И В:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Іллічівського міського суду Одеської області від 09 липня 2018 року та постанову Одеського апеляційного суду від 07 листопада 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «Телерадіокомпанія «Град» про визнання недостовірною інформації, зобов`язання її спростувати та про захист честі, гідності та ділової репутації.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Є. В. Петров