ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 січня 2020 року

м. Харків

Справа № 642/6575/18

Провадження № 22-ц/818/239/20

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого - судді Бровченка І.О.,

суддів: Маміної О.В., Колтунової А. І.,

за участю секретаря - Прокопчук І.В.,

учасники справи:

позивач ОСОБА_1 ,

відповідач ОСОБА_2 ,

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Костіва Тараса Зіновійовича на ухвалу Ленінського районного суду м. Харкова від 02 вересня 2019 року в складі судді Пашнєва В.Г.,

в с т а н о в и в :

Ухвалою Ленінського районного суду м. Харкова від 02 вересня 2019 року цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості залишено без розгляду.

07 жовтня 2019 року представником ОСОБА_1 адвокатом Костівим Т.З. на зазначене судове рішення подано апеляційну скаргу.

В апеляційній скарзі представник ОСОБА_1 адвоката Костіва Т.З. просить ухвалу суду першої інстанції скасувати та справу направити для продовження розгляду, посилаючись на порушення судом норм процесуального права. Зазначає, що 29 березня 2019 року до канцелярії суд було подано заяву про розгляд справи без участі позивача. Крім того, відсутні підстави для залишення позовної заяв без розгляду, оскільки неявка позивача не є повторною.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 27 листопада 2019 року заяву представника ОСОБА_3 - адвоката Костіва Т.З. про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Ленінського районного суду м. Харкова від 02 вересня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості задоволено.

Поновлено представнику ОСОБА_1 - адвокату Костіву Т.З. строк на апеляційне оскарження ухвали Ленінського районного суду м. Харкова від 02 вересня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості.

Відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - адвоката Костіва Т.З. на ухвалу Ленінського районного суду м. Харкова від 02 вересня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 06 грудня 2019 року закінчено підготовку апеляційного розгляду справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості.

Призначено цивільну справу до розгляду судом апеляційної інстанції в судовому засіданні у приміщенні Харківського апеляційного суду на 10 год. 20 хв. 14 січня 2019 року.

Про дату, час та місце розгляду справи повідомлено учасників справи.

Відповідно до частини першої статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Перевіряючи законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції відповідно до вимог частини 1 статті 367 ЦПК України - в межах доводів та вимог апеляційної скарги, судова колегія вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, за таких підстав.

Залишаючи позовну заяву без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, щооскільки належним чином повідомлений позивач не з`явився в підготовче засідання і не повідомив про причини неявки, від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, будь-яких доказів відсутності у позивача можливості прибути до суду через поважні причини не надано, за результатами підготовчого провадження належить постановити ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду. Враховуючи вищезазначене, суд дійшов висновку, що процесуальна бездіяльність позивача не може бути перешкодою для здійснення судочинства судом першої інстанції у визначені чинним Цивільно-процесуальним законодавством строки.

Суд апеляційної інстанції не може погодитися з такими висновками суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що в листопаді 2018 року представник позивача - фізично особи-підприємця ОСОБА_1 - адвокат Костів Т.З. звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором оренди автомобіля.

Ухвалою суду від 23 січня 2019 року провадження у справі відкрито та призначено її до розгляду в загальному порядку.

25 квітня 2019 року надійшла апеляційна скарга на ухвалу про відкриття провадження від ОСОБА_2 .

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 22 липня 2019 року відмовлено у відкритті апеляційного провадження на ухвалу Ленінського районного суду м.Харкова від 23 січня 2019 року по справі за фізична особа-підприємець ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором оренди автомобіля.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Харкова від 02 вересня 2019 року цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості залишено без розгляду.

Частиною п`ятою ст. 223 ЦПК України встановлено, що в разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання, або не повідомив причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Згідно з п. 33 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.06.2009 № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», суд зупиняє або закриває провадження у справі чи залишає заяву без розгляду з підстав, передбачених відповідно статтями 201, 202, 205, 207 ЦПК України (в редакції 2004 року), перелік яких є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає.

Згідно положень ст. 211 ЦПК України, розгляд справи відбувається в судовому засіданні.

Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Частиною 5 ст. 128 ЦПК України передбачено, що судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання.

Аналізуючи вказані положення цивільного процесуального законодавства, суд повинен постановити ухвалу про залишення заяви без розгляду за наявності одночасно таких умов: позивач повторно послідовно не з`явився в судове засідання; при цьому позивач був належним чином повідомлений про дату, час та місце вказаних засідань; від позивача не надійшло заяви про розгляд позовної заяви за його відсутності.

Відомості про повернення суду повістки про виклик позивача до суду з вказівкою причини повернення - за закінченням терміну зберігання, не свідчать про відмову позивача від одержання повістки чи про його незнаходження за адресою, повідомленою суду, що не є належним повідомленням про розгляд справи на цю дату.

Викладене узгоджується з правовою позицією, викладено в постанові Верховного Суду від 20 червня 2018 року у справі № 127/2871/16-ц, де суд вказав на те, що повернута повістка з причини «закінчення терміну зберігання» не є належними способом повідомлення позивача про розгляд справи, який в такому випадку відкладається.

Розгляд справи за відсутності учасника процесу, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості.

Суд сприяє всебічному і повному з`ясуванню обставин справи: роз`яснює особам, які беруть участь у справі, їх права та обов`язки, попереджує про наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій і сприяє здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених цим Кодексом.

Крім того, у пункті 26 рішення Європейського суду з прав людини від 15 травня 2008 року у справі «Надточій проти України» (заява № 7460/03) зазначено, що принцип рівності сторін один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

При цьому конституційне право на участь у судовому розгляді, бути належним чином повідомленим про дату судового розгляду не може бути формальним, це є порушенням зазначених вимог законодавства, неналежний виклик сторони у справі є порушенням принципу рівності сторін.

Аналогічна правова позиція була висловлена в Постанові Верховного Суду від 25 квітня 20018 року у справі № 295/5011/15-ц.

Як свідчать матеріали справи, ухвалою суду Ленінського районного суду м. Харкова від 23 січня 2019 року відкрито провадження у справі за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором оренди автомобіля. Призначено підготовче засідання на 25 лютого 2019 року на 14.15 годину. (а.с. 14).

Судова повістка в судове засідання, призначене на 25 лютого 2019 року, 14 год. 15 хв. повернулася не врученою адресату - позивачу ОСОБА_1 за закінченням терміну зберігання (а.с. 19).

Згідно довідки від 25 лютого 20919 року судове засідання, призначене на 25 лютого 2019 року відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою сторін відкладено до 29 березня 2019 року, 10 год. 00 хв. (а.с. 17).

Згідно відбитку вхідного штампу 29 березня 2019 року до канцелярії суду подана заява представника позивача - адвоката Костіва Т.З. про розгляд справи без участі позивача та його представника, в якій просив розглянути справу за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором оренди автомобіля без присутності позивача ОСОБА_1 та його представника, проти винесення у справі заочного рішення не заперечував. (а.с. 20).

Згідно довідки від 29 березня 2019 року судове засідання, призначене на 29 березня 2019 року, 10 год. 00 хв., відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою сторін відкладено до 26 квітня 2019 року, 10 год. 00 хв. (а.с. 21).

Відповідно до явочного листа про дату, час і місце судового засідання, призначеного на 26 квітня 2019 року, 10 год. 00 хв. повідомлений ОСОБА_4 (а.с. 22).

Згідно довідки від 26 квітня 2019 року судове засідання, призначене на 26 квітня 2019 року, 10 год. 00 хв. відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою сторін відкладено до 28 травня 2019 року, 09 год. 10 хв. (а.с. 25).

Відомостей про належне повідомлення позивача та його представника про місце, дату і час судового засідання, яке призначене на 28 травня 2019 року, 09 год. 10 хв., матеріали справи не містять.

Про судове засідання, призначене на 02 вересня 2019 року, 9 год. 45 хв., позивач ОСОБА_1 та представник ОСОБА_4 повідомлені належним чином, що підтверджується їх підписами в рекомендованих повідомленнях про вручення поштового відправлення. (а.с. 51-52).

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання.

З аналізу зазначених положень закону вбачається, що причини неявки позивача в судове засідання правового значення не мають, але обов`язковою умовою застосування передбачених п.1 ч. 2 ст. 223, п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України процесуальних наслідків його неявки є його належне повідомлення про час та місце розгляду справи, а правом на залишення заяви без розгляду суд наділений лише за умови повторної неявки позивача (двічі поспіль), крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Згідно з ч. 3 ст. 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. (Ч. 3 ст. 211 ЦПК України).

Однак, як встановлено, матеріали справи не містять відомостей про належне повідомлення позивача про час і місце судового розгляду останніх двох судових засідань поспіль, та повторної неявки позивача в судові засідання, тобто двічі поспіль.

Крім того, до суду надійшла заява про розгляд справи за відсутності позивача ОСОБА_1 та його представника ОСОБА_4 .

Таким чином, наведені вище обставини суд не взяв до уваги, з яких вбачається відсутність підстав для залишення позову без розгляду, а саме, повторної неявки позивача в судове засідання, належним чином повідомленого про дату, час та місце вказаних засідань, крім того, враховуючи, що до суду надійшла заява про розгляд справи за відсутності позивача та його представника, правові підстави для застосування положень п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України відсутні.

Суд зазначені вимоги процесуального закону не врахував та дійшов помилкового висновку про наявність підстав для залишення позову без розгляду.

Ухвала постановлена з порушенням норм процесуального права, які привели до постановлення помилкової ухвали.

Згідно з ч. 1 ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Отже, наведені норми дають підстави для висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, оскаржене судове рішення підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись статтями 367, 368, 374, 379, 381, 382, 383, 384, 390, 391 ЦПК України суд, -

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргупредставника ОСОБА_1 - адвоката Костіва Тараса Зіновійовича задовольнити.

Ухвалу Ленінського районного суду м. Харкова від 02 вересня 2019 року скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст судового рішення складено 17 січня 2020 року.

Головуючий І.О. Бровченко

Судді : О.В. Маміна

А.І. Колтунова