справа № 755/2035/19
головуючий у суді І інстанції Виниченко Л.М.
провадження № 22-ц/824/2180/2020
суддя-доповідач у суді ІІ інстанції Мостова Г.І.
ПОСТАНОВА

Іменем України

17 січня 2020 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Мостової Г.І.,

суддів Слюсар Т.А., Волошиної В.М.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Чернігівобленерго» на ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 06 березня 2019 року

у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Чернігівобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення збитків,-

в с т а н о в и в :

У лютому 2019 року ПАТ «Чернігівобленерго» звернулось до Дніпровського районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_1 про стягнення збитків, у якому просили стягнути з відповідача компенсацію понесених збитків у сумі 13 310 грн. 10 коп. та суму сплаченого судового збору у сумі 1 921 грн.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 06 березня 2019 року позовну заяву ПАТ «Чернігівобленерго» визнано неподаною та повернуто позивачу.

Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції, представник АТ «Чернігівобленерго» - Ширай К.А. подала апеляційну скаргу, у якій просить скасувати ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 06 березня 2019 року та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Апеляційна скарга обґрунтована таким: оскаржувана ухвала постановлена на підставі помилкових висновків, які не узгоджуються з обставинами справи; позивач не пропустив строк на усунення недоліків, так як ухвала про залишення позовної заяви без руху була вручена йому 22 лютого 2019 року, а відтак останнім днем для усунення вказаних недоліків було 27 лютого 2019 року.

Відповідач, повідомлений належним чином про розгляд справи у суді апеляційної інстанції, не скористався своїм процесуальним правом на подання відзиву на апеляційну скаргу, заперечень щодо змісту та вимог апеляційної скарги до суду апеляційної інстанції не направив.

Відповідно до пункту 6 частини 1 статті 353 ЦПК України окремо від рішення суду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції щодо повернення заяви позивачеві (заявникові).

Апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої статті 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи (частина 2 статті 369 ЦПК України)

За змістом частини 13 статті 7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Вивчивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про те, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з огляду на таке.

З матеріалів справи вбачається, що до Дніпровського районного суду міста Києва надійшла позовна заява Публічного акціонерного товариства Чернігівобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення збитків.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 11 лютого 2019 року позовну заяву залишено без руху як таку, що не відповідала вимогам статті 177 ЦПК України, та надано строк для усунення недоліків не більше п`яти днів з дня отримання ухвали.

Як вбачається із повідомлення про вручення поштового відправлення копія вказаної ухвали була отримана позивачем 21 лютого 2019 року (а.с. 12).

Повертаючи позовну заяву суд першої інстанції виходив з того, що копія вказаної ухвали була отримана позивачем 21 лютого 2019 року, останнім днем для усунення недоліків було 26 лютого 2019 року включно, та встановивши, що заява на виконання вимог ухвали подана до суду 27 лютого 2019 року, тобто після закінчення встановленого судом строку для усунення недоліків, а заява про продовження процесуального строку не подавалася (а.с. 15), дійшов висновку про те, що позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом.

Разом з тим, колегія суддів звертає увагу на таке.

Правила надання послуг поштового зв'язку (далі - Правила), затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 05 березня 2009 року № 270, передбачають порядок вручення рекомендованих поштових відправлень.

Відповідно до пункту 89 Правил реєстровані поштові відправлення вручаються за умови пред`явлення ними паспорта громадянина України …,інших документів, що посвідчують особу згідно із законодавством.

Порядок доставки поштових відправлень, поштових переказів, повідомлень про вручення поштових відправлень, поштових переказів, періодичних друкованих видань юридичним особам узгоджується оператором поштового зв`язку разом з юридичною особою. Для отримання поштових відправлень юридична особа повинна забезпечити створення умов доставки та вручення поштових відправлень відповідно до вимог Закону України «Про поштовий зв`язок», цих Правил (пункт 94 Правил).

Прості та рекомендовані поштові відправлення … можуть … видаватися в приміщеннях об`єкта поштового зв`язку представникам юридичних осіб, уповноваженим на одержання пошти.

Відповідно до пункту 105 Правил одержання реєстрованого поштового відправлення … здійснюється за умови пред`явлення документів, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус, визначених законодавством. У разі отримання рекомендованого поштового відправлення одержувач власноруч зазначає прізвище та ставить свій підпис в книзі (на окремому аркуші) встановленого зразка.

Відповідно до пункту 106 Правилпід час вручення фізичній особі реєстрованого поштового відправлення, виплати коштів за поштовим переказом з повідомленням про вручення працівник поштового зв`язку на підставі пред`явленого одержувачем документа, що посвідчує особу, зазначає на бланку повідомлення про вручення його прізвище.

На бланку повідомлення про вручення поштового відправлення з позначкою «Вручити особисто», внутрішнього рекомендованого листа з позначкою «Судова повістка» одержувач розписується та зазначає прізвище.

Відповідні дані на бланку повідомлення про вручення також зазначаються про особу, уповноважену на одержання внутрішнього рекомендованого листа з позначкою «Судова повістка», адресованого юридичній особі або фізичній особі за місцем роботи.

Бланк повідомлення про вручення рекомендованого листа з позначкою «Судова повістка» повертається за зворотною адресою у першочерговому порядку.

З наведених вище пунктів Правил можна дійти висновку, що загальний порядок фіксації та оформлення вручення рекомендованого поштового відправлення передбачає встановлення особи одержувача та зазначення на бланку повідомлення про вручення його прізвища та дати вручення. Цей запис вносить працівник поштового зв`язку.

Натомість для вручення поштового відправлення з позначкою «Вручити особисто» або «Судова повістка» на бланку повідомлення розписується та зазначає прізвище та дату вручення саме одержувач (а не працівник поштового зв`язку).

У справі є повідомлення про вручення поштового відправленняз трек-номером 700 (а.с. 12), на якому працівник поштового зв'язку зазначив дату вручення ухвали у цій справі - 21.02.2019 та прізвище представника юридичної особи у графі «отримувач за довіреністю».

Колегія суддів відзначає, що повідомлення про вручення поштового відправлення не містить позначки «судова повістка» або «вручити особисто» (є лише позначка «без руху»), а тому особистого підпису та прізвища одержувача на бланку повідомлення про вручення поштового відправлення не вимагалося.

Напис про одержання поштового відправлення учасником справи у певну дату, зроблений працівником поштового зв`язку, зазвичай є переконливим доказом отримання відправлення саме адресатом саме у вказану дату. Таке переконання грунтується на презумпції добросовісного виконання працівниками пошти своїх обов`язків.

Однак таку презумпцію може бути поставлено під сумнів і спростовано.

Позивач, звертаючись з апеляційною скаргою, вказує на те, що ухвала про залишення позовної заяви без руху, надійшла до позивача у конверті з трек-номером 700 та за даними офіційного веб-сайту «Укрпошти» відправлення з цим трек-номером лише 21 лютого 2019 року надійшло до сортувального центру у місті Києві, та вручено 22 лютого 2019 року у точці доставки м. Чернігів та надав докази на підтвердження цих обставин (а.с. 36, 38).

З цих доказів, дійсно слідує, що відправлення з трек-номером 70 до сортувального центру у місті Києві надійшло 21 лютого 2019 року, та вручено адресату у точці доставки м. Чернігів -22 лютого 2019 року.

За таких обставин, повідомлення про вручення поштового відправлення не може бути достовірним доказом отримання 21 лютого 2019 року ПАТ «Чернігівобленерго» ухвали Дніпровського районного суду міста Києва від 11 лютого 2019 року.

Враховуючи, встановлені судом апеляційної інстанції обставини щодо невідповідності процедури вручення поштового відправленя з трек-номером 700 Правилам надання послуг поштового зв`язку, колегія суддів вважає доводи апеляційної скарги про отримання позивачем ухвали про залишення позовної заяви без руху саме 22 лютого 2019 року, - обґрунтованими, а заяву про усунення недоліків, яка подана до суду 27 лютого 2019 року - поданою позивачему межах встановленого судом строку для усунення недоліків позовної заяви, що є підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції.

Разом з тим, суд апеляційної інстанції звертає увагу на те, що суд першої інстанції дійшов висновку про визнання неподаною і повернення позовної заяви на підставі повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с.12), однак йому не було відомо про невідповідність процедури вручення цього повідомлення позивачу, і встановлення цих обставин перебувало поза межами його повноваженнь.

Відповідно до статті 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є невідповідність висновків суду обставинам справи.

Відповідно до пункту 6 частини 1 статті 353 ЦПК України окремо від рішення суду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції щодо повернення заяви позивачеві (заявникові).

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 389 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити у касаційному порядку ухвали суду першої інстанції, вказані у пунктах 3, 6-8, 15, 16, 22, 23, 27, 28, 30, 32 частини першої статті 353 цього Кодексу, після їх перегляду в апеляційному порядку.

Керуючись статтями 353, 367, 369, 379, 381-384, 389 ЦПК України, суд -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу АТ «Чернігівобленерго» задовольнити.

Ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 06 березня 2019 року скасувати з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду.

Касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішеннябезпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий Г.І. Мостова

Судді В.М. Волошина

Т.А. Слюсар