Справа № 755/7765/14-ц
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" січня 2020 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Виниченко Л.М.

при секретарі Сіренко Д.В.,

за участі відповідача ОСОБА_1 ,

розглянувши в судовому засіданні в залі суду клопотання відповідача ОСОБА_1 про залишення позову без розгляду,-

установив:

В провадженні Дніпровського районного суду м. Києва знаходиться цивільна справа № 755/7765/14-ц за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про визначення порядку самостійного користування квартирою, зобов`язання не чинити перешкод в користуванні, володінні та розпорядженні належними на праві власності частками квартири.

Позивачі в судове засідання не з`явилися, будучи належним чином повідомлені про день, час та місце розгляду справи, про причини неявки суд не повідомлено.

Відповідач в судовому засіданні заявила клопотання про залишення позову без розгляду у зв`язку із неодноразовою неявкою в судове засіданні позивачів.

Вислухавши клопотання відповідача, вивчивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 10.11.2016 року в задоволенні позовних вимог ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про визначення порядку самостійного користування квартирою, зобов`язання не чинити перешкод в користуванні, володінні та розпорядженні належними на праві власності частками квартири відмовлено.

Ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 01.02.2017 року рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 10.11.2016 року залишено без змін.

28 серпня 2019 року Верховним Судом винесено постанову якою рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 10.11.2016 року та ухвалу Апеляційного суду м. Києва від 01.02.2017 року скасовано, а справу передано на новий розгляд до суду першої інстанції (т. 3 а.с. 167-171 зв.).

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.09.2019 року цивільну справу № 755/7765/14-ц передано на розгляд головуючому судді Виниченко Л.М.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 09.10.2019 року призначено підготовче судове засідання на 05.11.2019 року о 09 год. 50 хв. (т. 3 а.с. 180-181).

Як убачається із матеріалів справив судові засідання призначені на 05.11.2019 року, 06.12.2019 року та 14.01.2020 року позивачі та їхні представники не з`явилися.

Враховуючи, що позивачі по справі проживають за межами України, позивачі в судові засідання призначені на 06.12.2019 року та 14.01.2020 року викликалися шляхом розміщення на офіційному сайті Дніпровського районного суду м. Києва повідомлення про день, час та місце розгляду справи, натомість жодних заяв від позивачів, у тому числі про розгляд справи у їх відсутності до суду не надходило та про причини неявки позивачів суд повідомлено не було.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 р. № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Згідно положень, визначених у постанові Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних і справ про адміністративні правопорушення» № 11 від 17.10.2014 року, при здійсненні правосуддя судам слід брати до уваги те, що відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950) кожен має право на судовий розгляд своєї справи упродовж розумного строку.

Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, серед іншого, розумність строків розгляду справи судом (п. 10 ч. 3 ст. 2 ЦПК України).

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02 вересня 2010 року, "Смірнова проти України"від 08 листопада 2005 року, "Матіка проти Румунії" від 02 листопада 2006 року, "Літоселітіс проти Греції" від 05 лютого 2004 року та інші).

В той же час, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у справі за його участю, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Як зазначено вище, позивачі в судове засідання не з`явилися, були належним чином повідомлені про розгляд справи, неявка позивачів має ознаки повторності, доказів щодо поважності причин неявки в судове засідання суду не надано, заяв про розгляд справи за відсутності позивачів матеріали справи не містять.

Згідно положень пункту 1 ч. 2 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

За правилами ч. 9 ст. 10 ЦПК України якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

За нормою частини 5 ст. 223; пункту 3 частини 1 ст. 257 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

За вищевикладених обставин суд вважає, що позов ОСОБА_2 та ОСОБА_3 підлягає залишенню без розгляду з підстав повторної неявки позивачів в судове засідання, що перешкоджає вирішенню спору, оскільки суд позбавлений можливості з`ясувати позицію позивачів з приводу заявлених ними вимог на час розгляду справи.

Згідно ч. 2 ст. 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст. ст. 10, 44, 200, 223, 257, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд,-

п о с т а н о в и в:

Клопотання відповідача ОСОБА_1 про залишення позову без розгляду задовольнити.

Позов ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про визначення порядку самостійного користування квартирою, зобов`язання не чинити перешкод в користуванні, володінні та розпорядженні належними на праві власності частками квартири залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду або ухвала суду не були вручені у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 16 січня 2020 року.

Суддя Виниченко Л.М.