Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/5885/19
Провадження 2/711/292/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 грудня 2020 року м. Черкаси

Придніпровський районний суд м. Черкаси в складі:

Головуючого: судді: Казидуб О.Г.

при секретарі: Зайцева О. І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Державного реєстратора Кумаренко Лесі Миколаївни, Департаменту організаційного забезпечення Черкаської міської ради, ПАТ «Дельта Банк», ОСОБА_2 , третя особа Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу м. Київ Пономарьова Дар`я Володимирівна про визнання протиправним та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 13 березня 2019 року,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 (адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ; адреса для листування: АДРЕСА_2 ) звернулася до Придніпровського районного суду м. Черкаси з позовом до Державного реєстратора Кумаренко Лесі Миколаївни (м. Черкаси, вул. Б. Вишневецького, 36) , Департаменту організаційного забезпечення Черкаської міської ради (м. Черкаси, вул. Б. Вишневецького, 36), ПАТ «ДельтаБанк» (м. Київ, вул. Щорса, 36), ОСОБА_2 ( АДРЕСА_3 ), третя особа : Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу м. Київ Пономарьова Дар`я Володимирівна ( АДРЕСА_4 ) про визнання протиправним та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 13 березня 2019 року.

25 липня 2019 року ухвалою суду позовну заяву прийнято до свого провадження, відкрито загальне позовне провадження, призначено підготовче судове засідання.

25 липня 2019 року ухвалою суду заборонено ПАТ «Дельта Банк» вчиняти будь-які дії щодо продажу, дарування, міни, реалізації, звернення стягнення та відчуження і зміни власника у будь-який спосіб квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

18 вересня 2019 року Черкаський апеляційний суд задовольнив апеляційну скаргу представника ПАТ «Дельта Банк» та ухвалу Придніпровського районного суду м. Черкаси від 25 липня 2019 року скасував,прийняв нову постанову,якою в задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову відмовлено.

11 жовтня 2019 року ухвалою суду задоволено клопотання представника позивача адвоката Касьяненко Д.Л. про забезпечення доказів.

11 жовтня 2019 року ухвалою суду відмовлено в заяві представника адвоката Касьяненко Д.Л. про забезпечення позову.

11 жовтня 2019 року ухвалою суду залишено без розгляду заяву представника позивача адвоката Нестерко І. О. про скасування забезпечення позову.

05 лютого 2020 року ухвалою суду закрито підготовче провадження у справі, призначено справу до судового розгляду по суті на 23 березня 2020 року.

05 лютого 2020 року ухвалою суду доручено Дніпровському районному суду м. Києва забезпечити проведення судового засідання, призначене на 23 березня 2020 року, в режимі відео конференції.

В судове засідання, призначене 23 березня 2020 року позивач ОСОБА_1 та представник позивача в судове засідання не з`явились. Через канцелярію суду представник позивача адвокат Клименко А. О. надала клопотання про відкладення слухання справи, мотивуючи його тим, що представник, яка здійснює представництво інтересів ОСОБА_1 ОСОБА_3 не зможе здійснити явку у судове засідання в зв`язку з тим, що вона територіально буде знаходитися у м. Києві та не зможе прибути до м. Черкаси чи будь-якого іншого суду в м. Києві у зв`язку із ускладненням транспортного сполучення із вказаним містом та по м. Києву. В зв`язку з чим судове засідання відкладено на 19 травня 2020 року.

19 травня 2020 року позивач ОСОБА_1 та представник позивача в судове засідання не з`явились. Хоча позивач ОСОБА_1 про час, дату і місце розгляду справи була повідомлена належним чином, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с. 78 том № 1). В зв`язку з чим судове засідання було відкладено на 14 липня 2020 року.

08 липня 2020 року ухвалою суду доручено Печерському районному суду м. Києва забезпечити проведення судового засідання, призначене на 14 липня 2020 року, в режимі відео конференції.

13 липня 2020 року представником позивача адвокатом Касьяненко Д.Л. через канцелярію суду подано клопотання про повернення до стадії підготовчого судового засідання у справі та надано заяву про збільшення позовних вимог.

14 липня 2020 року представником позивача адвокатом Касьяненко Д.Л. через електронну адресу суду подано клопотання, в якому просить на судовому засіданні, яке призначено на 14 липня 2020 року, без участі представника позивача розглянути клопотання про повернення справи до стадії підготовчого засідання, розглянути заяву про залучення співвідповідача та третьої особи та розглянути заяву про забезпечення позову.

14 липня 2020 року позивач ОСОБА_1 та представник позивача в судове засідання не з`явились. Ухвалою суду відмовлено в задоволенні заяви про накладення арешту на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 та ухвалою суду залучено в якості співвідповідача до участі у справі ОСОБА_2 та залучено приватного нотаріуса Пономарьову Д.В Київського округу м. Київ в якості третьої особи на стороні відповідача. Судове засідання було відкладено на 16 жовтня 2020 року.

25 серпня 2020 року Черкаський апеляційний суд апеляційну скаргу адвоката Касьяненка Дмитра Леонідовича задовольнив частково,ухвалу Придніпровського районного суду м. Черкаси від 14.07.2020 року про відмову у забезпеченні позову у даній цивільній справі скасував,заборонив вчиняти дії спрямовані на відчуження квартири АДРЕСА_5 ,право власності на яку зареєстровано за ОСОБА_2

22 липня 2020 року ухвалою суду доручено Київському апеляційному суду забезпечити проведення судового засідання, призначене на 16 жовтня 2020 року, в режимі відео конференції.

15 жовтня 2020 року представником позивача адвокатом Касьяненко Д.Л. через електронну адресу суду подано клопотання, в якому зазначено, що представник позивача ОСОБА_1 адвокат Касьяненко Д.Л. не має змоги взяти участь в судовому засіданні через участь в іншому судовому засіданні, дата засідання по якому призначена раніше. А тому, просила суд відкласти розгляд справи на іншу дату.

16 жовтня 2020 року позивач ОСОБА_1 та представник позивача в судове засідання не з`явились. Причини неявки позивача в судове засідання не відомі, про час, дати і місце розгляду справи ОСОБА_1 повідомлена належним чином, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с. 205 том № 2). В зв`язку з чим судове засідання було відкладено на 04 грудня 2020 року.

01 грудня 2020 року ухвалою суду доручено Печерському районному суду м. Києва забезпечити проведення судового засідання, призначене на 04 грудня 2020 року, в режимі відео конференції.

02 грудня 2020 року представником позивача адвокатом Касьяненко Д.Л. через електронну адресу суду подано клопотання, в якому зазначено, що представник позивача ОСОБА_1 адвокат Касьяненко Д.Л. не має змоги взяти участь в судовому засіданні через участь в іншому судовому засіданні, дата засідання по якому призначена раніше. А тому, просила відкласти розгляд справи на іншу дату та просила не проводити розгляд справи без участі сторони позивача.

04грудня 2020 року позивач ОСОБА_1 та представник позивача в судове засідання не з`явилися.Причини неявки позивача суду не відомі,про час,місце ,дату розгляду ОСОБА_1 була повідомлена СМС повідомлення ,про що свідчить довідка про доставку СМС.

Суд, вивчивши та дослідивши письмові матеріали справи, приходить до висновку про залишення позовної заяви без розгляду.

Згідно із вимогами ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процес. Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема, розумність строків розгляду справи судом. (ч.ч.1, 2, п. 10 ч. 3 ст. 2 ЦПК України).

У відповідності до ч.1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

Крім того, відповідно до ст. 64 ЦПК України, представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки.

Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до ч.5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання позивача без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Згідно п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його не з`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Крім цього, суд звертає увагу на те, що положення закону направлене на дотримання розумних строків розгляду справи і недопущення зловживання своїми процесуальними правами та правами інших осіб, які з`являються до суду, а позивач, при цьому, і не з`являється в судове засідання, і не використовує передбачене законом право на процесуальне представництво в суді.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях наголошує на тому, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Одночасно, застосовуючи відповідно ЦПК України, статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» при розгляді справи ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд зазначає, що право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (п.35 рішення від 07.07.1989р. Європейського суду з прав людини у справі «ЮніонЕліментаріяСандерс проти Іспанії» (AlimentariaSanders S.A. v. Spain).

Як зазначає Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 08.11.2005 у справі «Смірнов проти України», усилу вимог частини 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, у першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням частини 1 ст. 6 даної Конвенції.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 07.07.1989 у справі Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 27.05.2020 у справі № 9901/11/19 вказала, що у дотриманні стандартів доступу до суду, передбачених пунктом 1 статті 6 Конвенції, важливе значення має добросовісна поведінка позивача та його представника.

У розумінні процесуального законодавства України позивач - це особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до суду. Як ініціатор судового розгляду справи, позивач насамперед має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права. При цьому визначальними процесуальними обов`язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді справи.

Загальнообов`язкові процесуальні правила, зокрема, викладені у ст. 223 ЦПК України є певною формою реалізації гарантій особи (кожного) на звернення до суду за захистом свого порушеного права чи обмеження свобод. У них презюмується, що кожен, хто звертається до суду за захистом свого права, буде активним учасником судового провадження, зможе безпосередньо чи опосередковано через свого представника отримати судовий захист свого права. Водночас правила цієї статті прописують наслідки та умови, які можуть настати для особи, яка не дотримується правил (процесу) судового провадження. Частина п`ята статті 223 ЦПК України сконструйована таким чином, що дає суду можливість не розглядати позовну заяву особи і повернути її без розгляду її автору, що має вигляд застосування до особи, яка ініціювала позовне провадження, своєрідної форми відповідальності за дії, пов`язані з неявкою на засідання суду.

Крім того, як зазначено у постанові Верховного Суду від 22.05.2019 (справа №310/12817/13) процесуальний закон не вказує на необхідності врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Оскільки, позивач ОСОБА_1 та її представник адвокат Касьяненко Д.Л. не з`явилися в судове засідання без поважних причин, суд приходить до висновку про залишення позову без розгляду.

До того ж, ОСОБА_1 не скористалася своїм правом мати іншого представника, який представляв би її інтереси та брав участь у судових засіданнях замість неї, а також не скористалася своїм правом подати до суду заяву про розгляд справи за її відсутності за наявними матеріалами справи. Як вбачається з матеріалів цивільної справи,при розгляді апеляційної скарги представника позивача адвоката Касьяненка Д.Л. на ухвалу Придніпровського районного суду м. Черкаси від 14.07.2020 року про відмову в забезпеченні позову по даній справі 25.08.2020 року , інтереси позивачки представляла адвокат Кувшинчікова А.С.в справі наявний ордер(том. №2 арк.спр.94). Також згідно матеріалів цивільної справи інтереси позивачки ОСОБА_1 представляє інтереси ОСОБА_3 , відповідно до ордеру від 01.09.2019 року(том№1 арк.спр.197) (контрольне провадження арк.спр.100) ,яка також працює в адвокатському об`єднанні «КАС ГРУП» за адресою м. Київ ,вул. Володимирівська 40/2 оф.24 та адвокат Соколовська О. О. (том.№2 арк.спр.22).

За таких обставин, судом визнано факти неявки у судові засідання по справі позивача ОСОБА_1 та представника позивача адвоката Касьяненко Д. Л., як такі, що відбулися без поважних причин та на думку суду позивачка та її представники умисно затягують розгляд справи. Справа в провадженні суду знаходиться з 25 липня 2019 року ,позивачка та її представники в судові засідання не з`являється ,судом призначаються судові засідання в режимі відеоконференції , на сайті «Бронювання системи відео конференції» відбувається он-лайн бронювання майданчиків відео конференції в судах м. Києва ,але від позивачки або її представника надходять заяви про відкладення розгляду справи , тому порушуються розумні строки розгляду даної справи.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позовну заяву слід залишити без розгляду.

На підставі викладеного та, керуючись ст. ст. 4, 131, 198, 257 ч.1 п.3, 223, 258-261, 353-355 ЦПК України суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Державного реєстратора Кумаренко Лесі Миколаївни, Департаменту організаційного забезпечення Черкаської міської ради, ПАТ «Дельта Банк», ОСОБА_2 , третя особа : Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу м. Київ, ОСОБА_4 про визнання протиправним та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 13 березня 2019 року - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом 15 днів. Апеляційна скарга подається безпосереднього до апеляційної інстанції.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення ,зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення повного тексту ухвали суду.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Повний текст ухвали виготовлено 09 грудня 2020 року.

Головуючий: О. Г. Казидуб