У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 січня 2020 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Малюк В.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , яка представляє інтереси ОСОБА_2 до ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про припинення права власності на частку у спільному майні,-

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 , яка представляє інтереси ОСОБА_2 , звернулася до Ужгородського міськрайонного суду з позовною заявою до ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про припинення права власності на частку у спільному майні.

Приписами ч.1 ст.187 ЦПК України визначено, що суд відкриває провадження у справі за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження.

Дослідивши матеріали позовної заяви вважаю, що така підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст.ст. 175,177 ЦПК України.

У порушення вимог п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позивачем не зазначено відомостей щодо наявності у нього або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Всупереч вимогам ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява не містить: попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Крім того, позовна заява не містить ціни позову. Відповідно до п.2 ч.1 ст.176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Частиною 4 статті 177 ЦПК України визначено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 1статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» з 1 січня 2019 року установлено прожитковий мінімуму для працездатних осіб у розмірі 1921 грн.

Згідно з Законом України «Про судовий збір» розмір ставки судового збору за подання позовної заяви майнового характеру фізичною особою становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб 768,40 гривень, та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб 9605,00 гривень, а за подання позовної заяви немайнового характеру фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб 768,40 гривень.

До матеріалів позовної заяви додано квитанції про сплату судового збору за дві вимоги в розмірі 1536 грн., а саме за припинення права власності ОСОБА_3 та ОСОБА_4 на 1/12 частку житлового будинку АДРЕСА_1 та про визнання за ОСОБА_2 право власності на 1/12 частку вищевказаного житлового будинку.

Враховуючи те, що згідно звіту про оцінку майна, точна вартість спірного майна а саме: будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 становить 367 743,94 грн., таким чином, позивачу слід було сплатити судовий збір в розмірі 3 677, 43 грн. та з врахування сплаченого судового збору в розмірі 1536 гривень, та позовних вимог, оскільки ставляться вимоги про припинення права власності та визнання за позивачем право власності на частку оспорюваного будинку, позивачу слід доплатити судовий збір у розмірі 2141,43 гривень (відповідно 3677,43 гривень - 1536 гривень = 2141,43 гривень).

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Дослідивши матеріали справи, приходжу до переконання, що без зазначення наведених вище обставин, вирішити питання про відкриття провадження у справі неможливо, а тому вважаю за необхідне позовну заяву залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви з подачею її до суду з врахуванням вимог ст. 177 ЦПК України.

Згідно ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху та надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Якщо позивач (заявник, скаржник) відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 ЦПК України, позовна заява (заява, скарга) вважається поданою в день її первісного подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи наведене вважаю, що провадження у справі неможливо відкрити до усунення вказаних недоліків, а тому позовну заяву слід залишити без руху, а позивачу надати строк для їх усунення.

Керуючись ст.ст.185, 260 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 , яка представляє інтереси ОСОБА_2 до ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про припинення права власності на частку у спільному майні - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали. Роз`яснити, що в разі не усунення ним вказаних недоліків, заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.М. Малюк