Житомирський апеляційний суд
Справа №278/2373/20 Головуючий у 1-й інст. Дубовік О. М.
Категорія 36 Доповідач Коломієць О. С.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 грудня 2020 року Житомирський апеляційний суд у складі:

головуючого судді Коломієць О.С.

суддів Шевчук А.М., Талько О.Б.

розглянувши у місті Житомирі в порядку письмового провадження (без повідомлення учасників) цивільну справу № 278/2373/20 за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «ЖИТОМИРГАЗ ЗБУТ» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за споживчий природний газ

за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Житомирського районного суду Житомирської області від 07 жовтня 2020 року, яка постановлена суддею Дубовік О.М. в м.Житомирі

в с т а н о в и в:

18 вересня 2020 року Житомирським районним судом Житомирської області у справі № 278/2373/20 видано судовий наказ про стягнення з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ЖИТОМИРГАЗ ЗБУТ» (далі - ТОВ «ЖИТОМИРГАЗ ЗБУТ») заборгованості за спожитий природний газ в сумі 19974,07 грн та 210,20 грн в рахунок відшкодування витрат по сплаті судового збору.

05 жовтня 2020 року ОСОБА_1 подав заяву про скасування судового наказу від 18 вересня 2020 року.

Ухвалою Житомирського районного суду Житомирської області від 07 жовтня 2020 рокузаяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу повернуто заявнику без розгляду.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить скасувати ухвалу суду першої інстанції про повернення без розгляду його заяви про скасування судового наказу та направити справу для продовження розгляду до Житомирського районного суду Житомирської області. Скаржник вважає ухвалу суду першої інстанції необґрунтованою та такою, що постановлена з порушенням норм процесуального права, оскільки судом не було надано строк для усунення недоліків поданої заяви. Також зазначає, що підстав для стягнення з нього судового збору у суду першої інстанції не було, оскільки вимоги ТОВ «ЖИТОМИРГАЗ ЗБУТ» є необґрунтованими, через відсутність договірних відносин між сторонами.

Правом подати відзив на апеляційну скаргу ТОВ «ЖИТОМИРГАЗ ЗБУТ» не скористалось.

Перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, суд дійшов висновку, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення з таких підстав.

Повертаючи заяву про скасування судового наказу без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що заява подана без додержання вимог статті 170 ЦПК України, оскільки відсутня квитанція про сплату судового збору.

Такий висновок суду першої інстанції відповідає вимогам закону та фактичним обставинам справи.

Статтею 170 ЦПК України визначено вимоги щодо форми та змісту заяви про скасування судового наказу, а також строки її подання.

Частиною 1 цієї статті передбачено, що боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до п. 4, 5 ч.1 статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Частинами 2 та 3 статті 170 ЦПК України передбачено, що заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі.

Заява про скасування судового наказу має містити:

1) найменування суду, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника для фізичних осіб - громадян України;

3) ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) представника боржника, якщо заява подається представником, його місце проживання або місцезнаходження;

4) наказ, що оспорюється;

5) зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача.

Згідно з п.1 ч.5 ст.170 ЦПК України до заяви про скасування судового наказу додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Отже, додати документ, що підтверджує сплату судового збору або документ, який дає підстави на звільнення від його сплати відповідно до закону, є обов`язком особи, яка подає заяву про скасування судового наказу.

Відповідно до ч.6 ст.170 ЦПК України у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу, суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

Судом встановлено, що 05 жовтня 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про скасування судового наказу (а.с.29-39).

З матеріалів справи вбачається і не заперечується ОСОБА_1 в апеляційній скарзі, що при подачі заяви про скасування судового наказу ним не було сплачено судовий збір, а також ним не долучалися документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Таким чином, встановивши, що заява ОСОБА_1 подана з порушенням вимог п.1 ч.5 ст.170 ЦПК України, оскільки до заяви про скасування судового наказу не доданий документ, що підтверджує сплату судового збору, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про повернення без розгляду заяви про скасування судового наказу від 18 вересня 2020 року.

Крім того, чинним цивільно-процесуальним законом не передбачено залишення заяви про скасування судового наказу без руху для усунення її недоліків, тому доводи апеляційної скарги у цій частині, суд відхиляє.

Також колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що повернення без розгляду заяви про скасування судового наказу не є порушенням права на справедливий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду, оскільки не позбавляє права боржника на повторне звернення до суду із заявою, яка оформлена відповідно до вимог ст.170 ЦПК України.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Ухвала постановлена з дотриманням норм матеріального та процесуального права, підстави для її скасування відсутні.

Керуючись ст. 367, 368, 374, 375, 381-384 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а ухвалу Житомирського районного суду Житомирської області від 07 жовтня 2020 року- без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і і може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий Судді