Справа №672/1421/19
Провадження №2/672/53/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 січня 2020 року м.Городок

Городоцький районний суд

Хмельницької області в складі:

головуючої-судді Федорук І.М.

з участю секретаря судового засідання Стебло Л.В., розглянувши у підготовчому засіданні в місті Городку цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Городоцької міської ради Хмельницької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, вказуючи, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько ОСОБА_2 . Являючись спадкоємцем за законом після смерті останнього, у встановлений законом строк він, позивач, не звернувся з заявою про прийняття спадщини після його смерті у зв`язку з хворобою. Тому просив визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 .

В підготовче засідання позивач, його представник не з`явилися, представник позивача подав заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав.

Представник Городоцької міської ради Хмельницької області в підготовче засідання не з`явився, подав заяву про розгляд справи за його відсутності, зазначивши, що позовні вимоги визнає.

Оскільки сторони в судове засідання не з`явились, фіксування судового процесу за допомогою технічних засобів не здійснювалося.

Відповідно до ч.3 ст.200 ЦПК України суд, за результатами підготовчого провадження, ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачами на підставі доказів, поданих разом із матеріалами позову.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши надані по справі докази в їх сукупності, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України суд за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Встановлено, що після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 відкрилась спадщина.

ОСОБА_1 , являючись спадкоємцем за законом першої черги після смерті ОСОБА_2 , у визначений законом строк не звернувся до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини. Інші спадкоємці з заявами про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 не зверталися.

Зазначені обставини підтверджуються матеріалами справи, в тому числі: копією свідоцтва про смерть ОСОБА_2 від 26.08.2008 року, копією витягу зі Спадкового реєстру №58554572 від 02.12.2019 року про відсутність спадкової справи після смерті ОСОБА_2 , копією свідоцтва про народження ОСОБА_1 від 24.10.1967 року, випискою з погосподарських книг Городоцької міської ради №919 від 04.12. 2019 року

Згідно постанови приватного нотаріуса Городоцького районного нотаріального округу Хмельницької області Гольнику Р.В. відмовлено у прийнятті заяви про прийняття спадщини, оскільки в наданих документах відсутні докази своєчасного прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2

Звертаючись до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, позивач вказував, що з 05.02.2009 р. по 27.02.2009 р. знаходився на стаціонарному лікуванні поліклініки в лікаря уролога Городоцької ЦРЛ Хмельницької області з діагнозом: сечокам`яна хвороба, у зв`язку з чим пропустив встановлений законом строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 .

Вказані обставини підтверджуються рішенням ЛКК Городоцької ЦРЛ Хмельницької області №288/8 від 28.11.2019 року.

При вирішенні питання поважності причин пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини суд виходить з наступного.

Згідно роз`яснень, що викладені в абз.6 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

У 1997 році Україна ратифікувала Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод, у зв`язку з чим взяла на себе зобов`язання гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в Конвенції .

Ч. 1 ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» визначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського Суду з прав людини як джерело права.

Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Отже, з урахуванням відсутності інших спадкоємців, котрі у визначеному законом порядку прийняли спадщину після смерті ОСОБА_2 , виходячи із принципу пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав позивача в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд дійшов висновку про можливість визначення ОСОБА_1 додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 терміном у два місяці після набрання рішенням законної сили.

У відповідності до вимог ч.1 ст. 142 ЦПК України, враховуючи, що відповідачем до початку розгляду справи по суті визнано позов, позивачу слід повернути з державного бюджету 384,2 грн. сплаченого судового збору.

Керуючись ст. ч.3 ст.1272 ЦК України, ст.ст. 142,263-265, 354 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , котрий помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном у два місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Повернути ОСОБА_1 з державного бюджету 384,20 грн. судового збору.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення до Хмельницького апеляційного суду безпосередньо або через Городоцький районний суд Хмельницької області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Відомості про учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер платника податків: НОМЕР_1 .

Відповідач: Городоцька міська рада Городоцького району Хмельницької області, місце знаходження: вул.Грушевського,53, м.Городок Хмельницької області, .

Суддя: І.М.Федорук