Справа №:755/528/17
Провадження №: 2/755/3976/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"10" грудня 2020 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Арапіної Н.Є.

з секретарем Миненко В.В.

за участі

представника відповідача ОСОБА_1 ,

розглянувши в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі Дніпровського районного суду міста Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення грошових коштів, та зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів у порядку зворотної вимоги (регресу),

в с т а н о в и в :

В провадженні Дніпровського районного суду перебуває цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення грошових коштів, та зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів у порядку зворотної вимоги (регресу).

05 листопада 2020 року в судове засідання позивач та представник позивача не з`явилися, хоча про час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином. Причини неявки суду не повідомили.

10 грудня 2020 року позивач та представник позивача повторно не з`явилися в судове засідання, хоча про час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином. Причини неявки суду не повідомили.

Суд ставить на обговорення питання про залишення первісного позову ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення грошових коштів, без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача та представника позивача в судове засідання.

Представник відповідача ОСОБА_1 в судовому засіданні заперечувала проти залишення позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення грошових коштів без розгляду.

У відповідності до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи з його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

В силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного терміну. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції. Така позиція викладена в рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України».

Рішенням Європейського суду з прав людини визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням її справи, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, оскільки одним із критеріїв «розумності строку» є саме поведінка заявника. Так, суд покладає на заявника лише обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, які безпосередньо його стосуються, утримуватися від виконання заходів, що затягують провадження у справі, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для пришвидшення процедури слухання. Одним із таких прикладів, коли поведінка заявників стала однією з причин затягування розгляду справи, є рішення Європейського суду з прав людини «Чікоста і Віола проти Італії».

Наведене свідчить про недобросовісність здійснення позивачем свої процесуальних прав.

Слід звернути увагу, що такі дії порушують права інших учасників розгляду справи, які добросовісно виконують покладений процесуальним законом обов`язок щодо явки до зали суду.

Зважаючи на вищевикладене, суд приходить до висновку про те, що позивач та представник позивача, які належним чином повідомлені про час та місце проведення судового засідання, повторно не з`явилися до суду, не підтримавши вимоги в судовому засіданні, із заявою про розгляд справи за його відсутності не зверталися, їх нез`явлення перешкоджає розгляду справи, що є підставою для залишення позову без розгляду.

Керуючись п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України,

п о с т а н о в и в :

первісну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення грошових коштів залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано, а у разі подання апеляційної скарги - після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення судового рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст ухвали складено 10 грудня 2020 року.

Суддя Н.Є.Арапіна