справа № 388/1113/20
провадження № 2-о/388/60/2020
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.12.2020м. Долинська

Долинський районний суд Кіровоградської області в складі:

головуючого - судді Кнурова О.А.,

секретар судового засідання Кіцану Г.Я.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в порядку окремого провадження цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Долинська міська рада Долинського району Кіровоградській області, ОСОБА_2 , про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами та встановлення факту постійного проживання із спадкодавцем на момент відкриття спадщини,

за участю:

заявника ОСОБА_1 ,

встановив:

заявник ОСОБА_1 звернувся до суду в порядку окремого провадження із заявою про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами та встановлення факту постійного проживання із спадкодавцем на момент відкриття спадщини, заінтересована особа Долинська міська рада Долинського району Кіровоградській області, в якій просив:

- встановити факт родинних відносин, а саме те, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 була матір`ю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ;

- встановити факт, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , постійно проживав разом з матір`ю ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 за адресою: АДРЕСА_1 , на момент відкриття спадщини.

Свої вимоги заявник обґрунтовував тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла його мати - ОСОБА_3 , після смерті якої відкрилась спадщина на земельну ділянку розміром 1,63 га та земельну ділянку розміром 1,64 га, що розташовані на території Долинської міської ради. Він звернувся до приватного нотаріуса з метою оформлення свого права на спадщину після смерті матері, але з`ясувалось, що ним на протязі шести місяців заява про прийняття спадщини після смерті матері не подавалася. Крім того в його свідоцтві про народження в графі мати вказано ОСОБА_4 , а в державних актах на земельні ділянки ОСОБА_3 , а у витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб дошлюбне прізвище його матері - ОСОБА_5 , у зв`язку з чим постановою приватного нотаріуса Шумейко І.Ю. від 14.09.2020 йому було відмовлено у видачі свідоцтво про право на спадщину за законом. Зазначив, що у його свідоцтві про народження в графі мати зазначено « ОСОБА_4 ». 15.02.1975 його мати, як ОСОБА_5 уклала шлюб та змінила прізвище з « ОСОБА_6 » на « ОСОБА_7 ». 19.10.2002 його мати розірвала шлюб із ОСОБА_8 . 30.08.2002 його матері були видані державні акти на право приватної власності на землю, де її прізвище, ім`я та по батькові були зазначені як « ОСОБА_3 ». Такі розбіжності в його прізвищі та прізвищі матері виникли внаслідок неправильного перекладу їх прізвища з російської мови « ОСОБА_9 » на українську « ОСОБА_6 » та неправильного написання в наслідок перекладу по батькові матері « ОСОБА_10 ». Крім того, зазначив, що його мати - ОСОБА_3 до серпня місяця 2008 року проживала та була зареєстрована по АДРЕСА_2 . Коли мати почала потребувати стороннього догляду він в серпні 2008 року забрав її на постійне проживання до себе за адресою: АДРЕСА_1 . З серпня 2008 року по день смерті матері ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ) він здійснював за нею догляд та постійно проживав разом з нею за вищевказаною адресою та після смерті здійснив її поховання.

Ухвалою від 22.09.2020 заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за вказаною заявою, розгляд якої постановлено здійснювати у порядку окремого провадження, призначено судове засідання з повідомленням (викликом) учасників справи.

Ухвалою від 18.11.2020 задоволено заяву ОСОБА_2 про залучення його до участі у справі в якості заінтересованої особи та залучено останнього до участі у даній справі в якості заінтересованої особи.

Від заінтересованої особи ОСОБА_2 надійшло клопотання, зареєстроване в суді 08.12.2020 за вх. № 5482/20, в якому останній просив залишити без розгляду заяву ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами та встановлення факту постійного проживання із спадкодавцем на момент відкриття спадщини по цивільній справі № 388/1113/20.

Свою позицію ОСОБА_2 обґрунтовував тим, що його бабуся ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 . Спадкоємцем ОСОБА_3 , є його покійний батько ОСОБА_11 , який прийняв спадщину своєї покійної матері ОСОБА_3 , частину з якої юридично оформив на себе, а саме будинок по АДРЕСА_3 , який був проданий ним за відповідним правочином, інше майно (земельні ділянки), не було переоформлене в зв`язку з тим, що потребувало значних коштів на виготовлення відповідної технічної документації. ОСОБА_11 , помер ІНФОРМАЦІЯ_4 . Його спадкоємцем є він - його син, на час відкриття спадщини йому було 13 років і він вважаюсь таким, що прийняв спадщину, від якої не відмовлявся. У 2020 році він замовив та виготовив відповідну технічну документацію щодо земельних ділянок, які ним успадковані, але звернувшись до нотаріуса для юридичного оформлення прав спадкоємця дізнався, що в Долинському районному суді Кіровоградської області розглядається цивільна справа, в порядку окремого провадження № 388/1113/20 результати розгляду якої можуть вплинуть на його права та обов`язки в зв`язку з тим, що встановлюються юридичні факти відносно спадкодавця ОСОБА_3 майно якої він успадкував через покійного батька. В зв`язку з чим вважає, що результати розгляду даної можуть вплинути на його права та обов`язки.

У судовому засіданні заявник підтримав свої вимоги обґрунтовуючи свою позицію аналогічно викладеному у заяві, яку просив задовольнити, та у зв`язку з чим заперечував проти клопотання заінтересованої особи про залишення заяви без розгляду.

Заінтересована особа - ОСОБА_2 , який про дату, час і місце розгляду справи повідомлений належним чином, - у судове засідання не з`явився. Поряд з цим судом відзначається, що у клопотанні про залишення заяви без розгляду (вх. № 5482/20 від 08.12.2020) ОСОБА_2 , крім іншого, просив розглянути справу без його участі.

Представник заінтересованої особи - Долинська міська рада Долинського району Кіровоградській області, яку була повідомлено належним чином про дату, час і місце судового розгляду справи, - у судове засідання не з`явився. Поряд з цим судом відзначається, що від заінтересованої особи надійшло клопотання в якому остання просила розглянути справу без її участі, вирішення питання щодо вимог заяви залишила на розсуд суду.

Заслухавши у судовому засіданні заявника та зваживши наведені у заяві доводи, та доводи наведені у клопотанні заінтересованої особи про залишення заяви без розгляду, вивчивши наявні в справі матеріали, суд дійшов висновків про таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Суди розглядають справи, визначені у ч. 1 ст. 19 ЦПК України, в порядку наказного, позовного (загального або спрощеного) та окремого провадження.

Згідно з п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Глава 6 Розділу IV ЦПК України, а також постанова Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 № 5 «Про судову практику у справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» розкриває зміст судової діяльності з розгляду справ даної категорії, при цьому факти, що мають юридичний характер - це факти, з якими закон пов`язує виникнення, зміну або припинення правовідносин, які встановлюються в судовому порядку, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, зокрема, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника тощо.

Положеннями п. 1 та п. 5 ч. 1 ст. 315 ЦПК України передбачено, що суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, а саме: факту родинних відносин між фізичними особами та факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу.

Згідно з ч. 2 ст. 315 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Судом встановлено, що заявник звернувся до суду із заявою про встановлення факту родинних відносин між ним та його матір`ю - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_1 від 18.03.2009, та встановлення факту постійного проживання з останньою на момент її смерті та відкриття спадщини, що необхідно заявнику для реалізації права на спадкування після її смерті на земельні ділянки розміром 1,63 га та розміром 1,64 га, що розташовані на території Долинської міської ради Кіровоградської області, право власності ОСОБА_3 на які підтверджується державними актами на право приватної власності на землю.

Поряд з цим, судом також встановлено, що відповідно до матеріалів спадкової справи № 12/2014, заведеної після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , свідоцтво про право на спадщину за законом на 1/2 частку квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_2 , було видане її сину ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .

ОСОБА_11 , помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_2 від 16.12.2014.

Заінтересована особа ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , є сином померлого ОСОБА_11 , що підтверджується свідоцтвом про народження НОМЕР_3 від 14.02.2001, ї йому на момент смерті батька виповнилося 13 років, а отже останній в силу ч. 4 ст. 1268 ЦК України, вважаються такими, що прийняв спадщину.

Таким чином, вимоги заявника про встановлення факту родинних відносин та про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем, пов`язані з наступним вирішенням спору про право на спадкове майно, що залишилось після смерті ОСОБА_3 , яке частково успадковане ОСОБА_11 , після смерті якого його спадкоємцем за законом є заінтересована особа ОСОБА_2 , на підставі чого суд дійшов висновку про те, що з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право.

Відповідно до ч. 4 ст. 315 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

Крім того, слід відзначити, що Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 22.04.2020 у справі № 200/14136/17 (провадження № 61-15965св19) навів мотив, з яких слід виходити при застосовуванні, зокрема, положень ч. 4 ст. 315 ЦПК України. Так, справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження з`ясується, що має місце спір про право, суд залишає заяву без розгляду та роз`яснює заявникові, що він має право звернутися до суду з позовом на загальних підставах.

На підставі вищевикладеного суд констатує наявність у заяві ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами та встановлення факту постійного проживання із спадкодавцем на момент відкриття спадщини спору про право у зв`язку з чим таку заяву слід залишити без розгляду.

Разом з тим, з метою недопущення порушення права заявника на судовий захист, шляхом звернення до суду, зокрема, в порядку позовного провадження з позовною заявою та її судовий розгляд, останньому слід роз`яснити, що особа, заява якої, подана в порядку окремого провадження, яка залишена без розгляду у зв`язку із наявністю в ній спору, має право звернутися до суду з позовом в порядку позовного провадження.

Щодо вирішення питання про судові витрати у справі у виді судового збору, сплаченого заявником, судом відзначається таке.

Відповідно до ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Відповідно до ч. 3 ст. 257 ЦПК України в ухвалі про залишення позову без розгляду можуть бути вирішені питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з державного бюджету.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Таким чином, документально підтверджені судові витрати, понесені заявником по сплаті судового збору за подання заяви в розмірі 420,40 грн. (квитанція № N1D2A3158M від 21.09.2020), слід повернути заявнику.

Керуючись статтями 257, 293, 294, 315, 354 ЦПК України, Законом України «Про судовий збір», суд

постановив:

заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Долинська міська рада Долинського району Кіровоградській області, ОСОБА_2 , про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами та встановлення факту постійного проживання із спадкодавцем на момент відкриття спадщини, - залишити без розгляду.

Роз`яснити заявнику ОСОБА_1 право подати позовну заяву до суду на загальних підставах в порядку позовного провадження.

Повернути заявнику ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 420,40 грн., сплачений відповідно до квитанції № N1D2A3158M від 21.09.2020.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення (підписання) суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку учасниками справи, а також особами, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, до Кропивницького апеляційного суду через Долинський районний суд Кіровоградської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення (складання).

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду, або в разі пропуску строку на апеляційне оскарження з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя О.А. Кнуров