Справа № 189/1268/20
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

07.12.2020 року смт. Покровське Покровського району

Дніпропетровської області

Покровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Єдаменко І.В.,

за участю:

секретаря судового засідання Котляревської А.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Покровське Покровського району Дніпропетровської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Покровської селищної ради Покровського району Дніпропетровської області, заінтересована особа: приватний нотаріус Великоновосілківського районного нотаріального округу Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), ОСОБА_2 та Покровський відділ обслуговування громадян (сервісний центр) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Вимоги обґрунтовував тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у місті Шахтарськ Донецької області, що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_1 , актовий запис № 266, складений 03 жовтня 2020 року Великоновосілківським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), (а.с. 11) . Після його смерті відкрилась спадщина на все належне йому майно, в тому числі, на недоотриману пенсію, яка входить до складу спадщини. Останні місяці життя батько отримував пенсію у Покровському відділі обслуговування громадян (сервісний центр) , який розташований на території Покровської селищної ради Покровського району Дніпропетровської області. Як вказує позивач, ОСОБА_3 був його рідним батьком, що підтверджується свідоцтвом про народження від 27 липня 1973 року серія НОМЕР_2 , актовий запис № 584, видане відділом ДРАЦС м. Шахтарська Донецької області, (а.с. 10).

Отже, позивач є спадкоємцем першої черги, та бажає оформити право на спадщину після смерті свого рідного батька - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , і отримати успадковане майно, до складу якого належить недоотримана пенсія батька.

Маючи намір прийняти спадщину, ОСОБА_1 звернувся до приватного нотаріуса Великоновосілківського районного нотаріального округу Донецької області, ОСОБА_2 . Проте, у прийнятті заяви було відмовлено в зв`язку з пропуском встановленого законодавством строку на прийняття спадщини (шість місяців). При цьому роз`яснено, що питання про визначення додаткового строку для подання заяви може бути вирішено судом. (а.с. 14).

Вказаний строк для прийняття спадщини був пропущений з поважних причин. ОСОБА_1 зазначив, що не зміг скористатися правом на прийняття спадщини через те, що мешкає на окупованій території зі складним транспортним сполученням, а саме головне у зв`язку з карантином СОVID - 19, який триває і по теперішній час це є суттєвою причиною пропуском строку. Тобто, строк для прийняття спадщини пропущено через непереборні, істотні труднощі для спадкоємця на вчинення цих дій.

Ухвалою 06.11.2020 року було відкрито провадження по справі. Позивач у судове засідання не з`явився, у позові зазначив про проведення судового засідання без його участі, на задоволенні позовних вимог наполягав.

Відповідач у судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи за його відсутності. Рішення по справі просили винести на розсуд суду відповідно до вимог чинного законодавства.

Перевіривши матеріали справи, повно та всебічно оцінивши надані сторонами докази, суд вважає, що позовна заява ОСОБА_1 підлягає задоволенню з наступних підстав.

У відповідності до ст. 1261 Цивільного кодексу України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Відповідно до вимог ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно ст. 1270 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. З наведеного випливає, що встановлений статтею 1270 Цивільного кодексу України строк на прийняття спадщини пропущений з поважних причин, а саме: через велику відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем заходження спадкового майна. Згідно ст. 1272 Цивільного кодексу України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 Цивільного кодексу України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст.1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Додатково пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування » передбачено, що у випадку, коли особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 Цивільного кодексу України (абз.1 п. 24 Постанови). При цьому, при відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини (абз.2 п. 24 Постанови).

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Європейський суд з прав людини в пунктах 33, 34 рішення від 19.02.2009 року у справі "Христов проти України" зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване ч.1 ст.6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. Одним з основновоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів. Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до … остаточного рішення суду.

Згідно з правовою позицію ЄСПЛ у справі "Ілхан проти Туреччини" від 27.06.2000 р., при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Проаналізувавши у судовому засіданні докази, суд дійшов висновку, що зазначені позивачем причини пропущення строку для прийняття спадщини є поважними і такими, що могли перешкодити йому своєчасно звернутися до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, тому вважає необхідним надати строк для подання заяви про прийняття спадщини на два місяці з дня набрання рішенням законної сили, вважаючи саме такий термін достатнім для звернення до нотаріуса з відповідною заявою.

Задовольняючи позов суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними.

Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов обґрунтований, підтверджений матеріалами справи та підлягає задоволенню.

Крім того, суд звертає увагу на те, що визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не вирішує питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. У зв`язку з чим суд не вбачає підстав для витребування додаткових доказів у вигляді спадкової справи та інформації про місце виплати пенсії.

На підставі викладеного, керуючись, ст. ст. 1261, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст. ст. 10, 12, 13, 76-81, 89,41,258-259,263-265,354 ЦПК України,суд,-

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Покровської селищної ради Покровського району Дніпропетровської області, заінтересована особа: приватний нотаріус Великоновосілківського районного нотаріального округу Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), ОСОБА_2 та Покровський відділ обслуговування громадян (сервісний центр) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити. Визнати причину пропуску шестимісячного строку ОСОБА_1 для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , померлого в м. Шахтарськ Донецької області, поважною.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 , на два місяці після набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Рішення може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідного рішення суду.

Суддя І.В. Єдаменко