ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/9226/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"08" грудня 2020 р. м. Київ,

Суддя Дарницького районного суду міста Києва Заставенко М.О., розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Гаражно-будівельного кооперативу № 2, третя особа: Дев"ята київська державна нотаріальна контора, про визнання права власності в порядку спадкування,

В С Т А Н О В И В:

У листопаді 2020 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Гаражно-будівельного кооперативу № 2, третя особа: Дев"ята київська державна нотаріальна контора, про визнання права власності в порядку спадкування.

Разом з позовною заявою позивачем до суду подана заява про звільнення його від сплати судового збору до ухвалення судового рішення у справі, посилаючись на скрутний майновий стан.

Вивчивши подану заяву, суддя прийшов до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Аналогічне положення міститься і в п. 3 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір».

Таким чином звільнити від сплати судового збору суд може за наявності даних про такий майновий стан заявника, який би унеможливлював сплату ним судового збору.

Як на підставу свого майнового стану позивач посилається на отриманий ним дохід у 2019 році, який склав 42 610,07 грн., та те, що 5% від вказаної суми становить 2 130,50 грн., а отже є підстави для звільнення його від сплати судового збору. Іншими обставинами, які підтверджують скрутне матеріальне становище позивача є смерть батьків, введення карантину, відсутність постійної роботи, перебування на утриманні двох малолітніх дітей.

За таких обставин, коли заявник вказує на те, що при сплаті судового збору його буде поставлено у скрутне матеріальне становище, проте у розпорядженні суду відсутні такі дані, підстави для задоволення клопотання про звільнення від сплати судового збору відсутні.

Крім цього, суддя звертає увагу на ст. 129 Конституції України, якою передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників процесу перед законом і судом.

Разом із тим, якщо стороною спору заявлено клопотання про відстрочення або розстрочення судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його оплати відповідно до ст. 136 ЦПК України, то наслідки, передбачені ст. 185 ЦПК України, застосовуються лише за умови відмови в задоволенні такого клопотання, про що постановляється відповідна ухвала.

Вивчивши позовну заяву та додані до неї документи, суддя дійшов висновку, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна, зокрема, містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Відповідно до ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

У порушення зазначених норм, позивачем у позовній заяві не зазначено ціни позову виходячи з вартості спірного майна, та не зазначено доказів на підвтердження оцінки спірного гаражу, що позбавляє суд можливості встановити те, що розмір необхдіного до сплати судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача.

Згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно до положень ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду. Прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 1 січня 2020 року становить 2 102,00 грн.

Ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (840,80 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (10 510 грн.).

Враховуючи зазначене, позивач повинен визначити ціну позову у даній справі, зазначити докази варстості спірного майна та у відповідності до неї сплатити судовий збір, розмір якого дорівнює 1 відсотку від визначеної ціни позову, виходячи з вартості гаражного боксу на час звернення з позовом до суду, але не менше ніж 840,80 грн., та надати суду оригінал квитанції про сплату судового збору.

Відповідно до положень статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Підсумовуючи все вищевикладене, відповідно до вимог ст. 185 ЦПК України, суддя постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, суддя надає позивачу строк для усунення вищевказаних недоліків, шляхом подання до суду протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали позовної заяви в новій редакції з її копією та копіями всіх документів, що додаються до неї, відповідно для всіх учасників справи, а також квитанцією про сплату судового збору. Копії документів у відповідності до вимог ст.43, 95 ЦПК України, повинні бути скріплені власноручним підписом учасника справи.

На підставі викладеного, керуючись ст. 175, 177, 185, 353 ЦПК України, суддя -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про звільнення позивача від сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Гаражно-будівельного кооперативу № 2, третя особа: Дев"ята київська державна нотаріальна контора, про визнання права власності в порядку спадкування - залишити без руху та надати позивачу строк, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали, для усунення недоліків.

Роз`яснити, що у разі їх не усунення у встановлений строк позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу, що не перешкоджає повторному зверненню із позовною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала оскарженню не підлягає, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Копію ухвали направити позивачу.

Суддя М.О. Заставенко