Провадження № 2/643/4124/20
09.12.2020 Московський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді - Мельникової І.Д.,
за участю секретаря Петрової О.С.,
розглянувши в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою Акціонерного товариства «Харківобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення суми нарахувань за актом, -
Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить стягнути з відповідача на свою користь суму нарахувань за актом в розмірі 2567,25 грн. В обґрунтування позовних вимог зазначив, що 09.11.2019 при огляді електроустановки у буд. АДРЕСА_1 , було виявлено збереження приладу обліку і пломб на ньому в разі розміщення приладу обліку в квартирі або іншому об`єкті споживача, що є порушенням Правил користування електроенергією для населення, і завдає шкоди інтересам АК «Харківобленерго». Вказані порушення були зафіксовані актом №230392 від 09.11.2019 про порушення Правил користування електричною енергією для населення, після чого відповідачу були зроблені нарахування сумі 2567,25 грн., яка на сьогоднішній день відповідачем не сплачена.
Представник позивача в судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, в якій позовні вимоги підтримав у повному обсязі, у випадку неявки відповідачів просив ухвали рішення у заочному порядку.
Відповідач у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся.
Суд, дослідивши надані докази у їх сукупності, вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню у зв`язку з наступним.
Постачання електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією.
Відповідач мешкає у буд. АДРЕСА_1 , і є споживачем послуг з електропостачання (особовий рахунок № НОМЕР_1 ).
Підключення електроенергії за заявою наймача (власника будинку) і відкриття особового рахунку слід вважати фактичним укладенням договору на умовах, передбачених Законом України «Про електроенергетику» та Правил користування електричною енергією для населення.
Виходячи з положень ст.ст. 6, 526, 626-631 ЦК України укладений договір є обов`язковим для належного виконання сторонами відповідно до його умов, вимог ЦК України та інших актів цивільного законодавства.
Відповідно до ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки встановлені договором або законом.
Частиною 4 ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» визначено, що споживач електроенергії несе відповідальність згідно із законодавством за порушення умов договору та Правил користування електричною та тепловою енергією.
Пунктами 48, 53 Правил користування електричною енергією для населення передбачено, що споживач несе відповідальність згідно із законодавством за розкрадання електричної енергії в тому числі у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку, а також за пошкодження приладу обліку. У разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.
Як вбачається з акту про порушення Правил користування електричною енергією №230392 від 09.11.2019 року при перевірці дотримання вимог діючих Правил користування електричною енергією для населення працівниками АК «Харківобленерго» було встановлено збереження приладу обліку і пломб на ньому в разі розміщення приладу обліку в квартирі або іншому об`єкті споживача.
Відповідно до п.п. 4.6, 4.7, 4.8 зазначеної Методики, в акті про порушення зазначаються всі необхідні для розрахунку згідно з вимогами цієї Методики параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; фазування приладу обліку на дату оформлення акта про порушення. В акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення.
Згода або незгода споживача із зафіксованим в акті про порушення фактом пошкодження пломб або розрахункових приладів обліку фіксується в акті про порушення.
Як передбачено п. 4.2. зазначеної Методики, акт про порушення оформляється згідно з формою, наведеною в додатку 3.
Таким чином, суд вважає акт таким, що складений у відповідності до вимог Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії та Правил користування електричною енергією для населення, оскільки містить всі необхідні відомості.
Згідно з п. 4.5 Методики, до акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті.
Згідно пункту 53 Правил користування електричною енергією для населення встановлено, що акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів.
Відповідно до п. 53 Правил користування електричною енергією для населення, у разі відмови споживача від сплати вартості необлікованої електричної енергії енергопостачальник звертається з позовом до суду та має право припинити постачання електричної енергії після прийняття судом рішення на користь енергопостачальника (крім випадку виявлення факту самовільного підключення).
Згідно зі ст. 4 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги» від 24.06.2004 №1875-ІV, законодавство України у сфері житлово-комунальних послуг базується на Конституції України і складається з нормативно-правових актів у галузі цивільного, житлового законодавства, цього Закону та інших нормативно-правових актів, що регулюють відносини у сфері житлово-комунальних послуг.
Згідно зі ст. 1 ч. 1 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги», комунальні послуги - результат господарської діяльності, спрямованої на задоволення потреби фізичної чи юридичної особи у забезпеченні холодною та гарячою водою, водовідведенням, газо - та електропостачанням, опаленням, а також вивезення побутових відходів у порядку, встановленому законодавством.
Згідно з п. 5 ч. 3ст. 20 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги», споживач зобов`язаний оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом.
Взаємовідносини між споживачами електричної анергії та електропостачальником регулюються ЗУ «Про ринок електричної енергії» №2019-VIIIвід 13.04.2017 року та «Правила роздрібного ринку електричної енергії», затвердженими постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 312 від 14.03.2018 року (далі - Правила).
Згідно з ч. 1ст.75 ЗУ «Про ринок електричної енергії» №2019-VIIIвід 13.04.2017 року, розрахунки за електричну енергію та послуги, що надаються на ринку електричної енергії, між учасниками цього ринку здійснюються в грошовій формі відповідно до укладених договорів у порядку, визначеному цим Законом, правилами ринку, правилами ринку «на добу наперед» та внутрішньодобового ринку.
Відповідно до п. 1.2.7 Правил, постачання електричної енергії здійснюється електропостачальником на підставі договору про постачання електричної енергії споживачу, який розробляється електропостачальником на основі Примірного договору про постачання електричної енергії споживачу та укладається в установленому цими Правилами порядку.
Згідно з п.п. 2 п. 5.5.5 Правил, споживач електричної енергії зобов`язаний сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів.
Згідно зі ст. 509 ЦК України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.
Відповідно до ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватись належним чином, відповідно до умов договору та вимог Цивільного кодексу України, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Таким чином, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача суму в рахунок відшкодування матеріальної шкоди за актом про порушення Правил користування електричною енергією для населення у розмірі 2567,25 гривень.
Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до положень ст. 141 ЦПК України.
На підставі викладеного і керуючись ст. 67 ЖК України, ст. 714 ЦК України, ст.ст. 4, 12, 13, 141, 263, 265, 280 ЦПК України, суд -
Позовну заяву Акціонерної компанії «Харківобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення суми нарахувань за актом задовольнити повністю.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Суддя І.Д. Мельникова