Провадження № 2/641/304/2020 Справа № 641/7177/19
08 січня 2020 року м. Харків
Комінтернівський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого - судді - Фанда О.А.,
за участю секретаря судових засідань - Конюх С.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Харкові цивільну справу за позовом
ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист честі, гідності та ділової репутації, -
09 вересня 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з вказаним позовом.
В обґрунтування своїх вимог позивач посилався на те, що він зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 . 06 вересня 2019 року голова Ж.К. «Артема-2» ОСОБА_2 розповсюдив неправдиву інформацію, яка містилася у його письмовому зверненні до мешканців будинку АДРЕСА_2 , в якому проживає позивач та була виладена наступним чином: «На протяжении всей своей деятельности я проводил работу с должниками. Некоторые из них пытались стать руководящим звеном кооператива. На протяжении многих лет (загоняли) кооператив в долги, а теперь хотят руководить. Пример АДРЕСА_3. Некоторые писали расписку-гарантию что будут платить.», це звернення було покладено до кожної поштової скриньки мешканців усіх семи під`їздів будинку АДРЕСА_2 . Позивач є інвалідом 2 групи, що згідно п. 4 ст. 13 ЗУ «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» має пільги по сплаті за користування житлом, станом на 06 вересня 2019 року згідно тарифів Ж.К. «Артема-2» переплата за квартплату складає 761,52 грн., що є переплатою майже на два роки вперед. На думку позивача, поширення відповідачем вищезазначеної недостовірної інформації у його письмовому зверненні до мешканців будинку, є в першу чергу наклепом, що принижує честь і гідність позивача, викликає негативну соціальну оцінку в очах оточуючих. Внаслідок поширеної інформації, позивачу спричинене важке душевне хвилювання, через що в нього підвищувався тиск, перебував у стані емоційного зриву, що становило загрозу моєму життю та здоров`ю.
Посилаючись на вказані обставини, позивач просив позовні вимоги про захист честі, гідності та ділової репутації задовольнити.
В судове засідання позивач не з`явився. Від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив позов задовольнити.
Відповідач до суду не з`явився. Про час і місце судового засідання повідомлявся належним чином, відзиву проти позову не подав.
Враховуючи положення ч. 1 ст. 280 ЦПК України судом проведено заочний розгляд справи.
Суд, дослідивши наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом на підставі наданих матеріалів встановлено, що позивач ОСОБА_1 зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується довідкою про зареєстрованих у житловому приміщенні осіб від 19.03.2019 року.
Згідно посвідчення серії Б НОМЕР_1 ОСОБА_1 є інвалідом другої групи і має право на пільги, встановлені законодавством України для ветеранів війни-інвалідів війни.
Згідно довідки № 2/477 від 08.02.2011 року, виданої Ж.К. «Артема-2» ОСОБА_1 заборгованості не має.
Згідно довідки № 189 від 23.02.2017 року, виданої Ж.К. «Артема-2» ОСОБА_1 заборгованості не має.
Станом на 06 вересня 2019 року згідно тарифів Ж.К. «Артема-2» ОСОБА_1 боргу за квартплату не має.
Встановлено, що 06 вересня 2019 року голова Ж. К . «Артема-2» ОСОБА_2 розповсюдив неправдиву інформацію, яка містилася у його письмовому зверненні до мешканців будинку АДРЕСА_2 , в якому проживає позивач та була виладена наступним чином: «На протяжении всей своей деятельности я проводил работу с должниками. Некоторые из них пытались стать руководящим звеном кооператива. На протяжении многих лет (загоняли) кооператив в долги, а теперь хотят руководить. Пример АДРЕСА_3. Некоторые писали расписку-гарантию что будут платить.», це звернення було покладено до кожної поштової скриньки мешканців усіх семи під`їздів будинку АДРЕСА_2 .
Такі факти підтверджено копіями письмового звернення відповідача до мешканців будинку АДРЕСА_2 .
Позивач зазначає, що поширення відповідачем ОСОБА_2 вищезазначеної недостовірної інформації, є в першу чергу наклепом, що принижує честь і гідність позивача, викликає негативну соціальну оцінку в очах оточуючих.
Відповідно до статті 32 Конституції України, кожному гарантується судовий захист права спростовувати недостовірну інформацію про себе і членів своєї сім`ї та права вимагати вилучення будь-якої інформації, а також право на відшкодування матеріальної і моральної шкоди, завданої збиранням, зберіганням, використанням та поширенням такої недостовірної інформації.
Статтею 201 ЦК України передбачено, що честь, гідність і ділова репутація є особистими немайновими благами, які охороняються цивільним законодавством.
Відповідно до положень ст. 270 ЦК України, до особистих немайнових прав фізичної особи належить, зокрема, право на повагу до гідності та честі.
За змістом частини першої статті 277 ЦК України, фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім`ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації.
Відповідно до Постанови Пленуму Верховного суду України № 1 від 27.02.2009 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» чинне законодавство не містить визначення понять гідності, честі чи ділової репутації, оскільки вони є морально-етичними категоріями й одночасно особистими немайновими правами, яким закон надає значення самостійних об`єктів судового захисту. Зокрема, під гідністю слід розуміти визнання цінності кожної фізичної особи як унікальної біопсихосоціальної цінності, з честю пов`язується позитивна соціальна оцінка особи в очах оточуючих, яка ґрунтується на відповідності її діянь (поведінки) загальноприйнятим уявленням про добро і зло, а під діловою репутацією фізичної особи розуміється набута особою суспільна оцінка її ділових і професійних якостей при виконанні нею трудових, службових, громадських чи інших обов`язків.
Пунктом 5 Постанови Пленуму Верховного суду України № 1 від 27.02.2009 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» до статей 94, 277 ЦК України, фізична чи юридична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації. При цьому суди повинні враховувати такі відмінності: а) при спростуванні поширена інформація визнається недостовірною, а при реалізації права на відповідь - особа має право на висвітлення власної точки зору щодо поширеної інформації та обставин порушення особистого немайнового права без визнання її недостовірною; б) спростовує недостовірну інформацію особа, яка її поширила, а відповідь дає особа, стосовно якої поширено інформацію.
Відповідно до п. 15 Постанови Пленуму Верховного суду України № 1 від 27.02.2009 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи», під поширенням інформації слід розуміти: опублікування її у пресі, передання по радіо, телебаченню чи з використанням інших засобів масової інформації; поширення в мережі Інтернет чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку; викладення в характеристиках, заявах, листах, адресованих іншим особам; повідомлення в публічних виступах, в електронних мережах, а також в іншій формі хоча б одній особі.
Цим самим пунктом Постанови Пленуму Верховного суду України № 1 від 27.02.2009 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» передбачено, що недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені). Згідно з частиною третьою статті 277 ЦК України, негативна інформація, поширена про особу, вважається недостовірною, якщо особа, яка її поширила, не доведе протилежного (презумпція добропорядності). Негативною елі, про порушення особою, зокрема, яких інших дій (наприклад, порушення принципів моралі, загальновизнаних правил співжиття, неетична поведінка в особистому, суспільному чи політичному житті тощо) і яка, на думку позивача, порушує його право на повагу до гідності, честі чи ділової репутації. Спростування поширеної недостовірної інформації повинно здійснюватися незалежно від вини особи, яка її поширила.
Відповідно до п. 25 Постанови Пленуму Верховного суду України № 1 від 27.02.2009 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи», спростування має здійснюватися у такий самий спосіб, у який поширювалася недостовірна інформація.
Вирішуючи справи про захист честі, гідності та ділової репутації, суди повинні перевіряти чи містить інформація, що стала підставою для звернення до суду, конкретні життєві обставини, фактичні твердження. Якщо зміст та характер досліджуваної інформації свідчить про наявність фактів, така інформація або її частина не може вважатись оціночним судженням, оскільки є не результатом суб`єктивної оцінки, а відображенням об`єктивної істини, що може бути встановлена у судовому порядку.
За змістом статей 297, 299 ЦК України кожен має право на повагу до його гідності та честі. Гідність та честь фізичної особи є недоторканними. Фізична особа має право звернутися до суду з позовом про захист її гідності та честі. Фізична особа має право на недоторканність своєї ділової репутації. Фізична особа може звернутися до суду з позовом про захист своєї ділової репутації.
Разом з тим жодних належних та допустимих доказів того, що вказані вище та існування яких підтверджено позивачем, поширення інформації про позивача, дійсно мали місце та не є безпідставними, відповідач суду не надав.
З огляду на вищезазначене, вимоги про визнання відомостей, розповсюджених головою Ж.К. «Артема-2» ОСОБА_2 такими, що не відповідають дійсності та принижують честь, гідність та ділову репутацію позивача, підлягають задоволенню.
Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12,13,81,141, 259,263-267, 280-283 ЦПК України, суд -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист честі, гідності та ділової репутації - задовольнити.
Визнати недостовірною та такою, що не відповідає дійсності та принижує честь, гідність та ділову репутацію ОСОБА_1 , інформацію, розповсюджену ОСОБА_2 06 вересня 2019 року у письмовому зверненні до мешканців будинку АДРЕСА_2 , наступного змісту: «На протяжении всей своей деятельности я проводил работу с должниками. Некоторые из них пытались стать руководящим звеном кооператива. На протяжении многих лет (загоняли) кооператив в долги, а теперь хотят руководить. Пример АДРЕСА_3. Некоторые писали расписку-гарантию что будут платить.».
Зобов`язати ОСОБА_2 спростувати поширену недостовірну інформацію шляхом письмового звернення до мешканців будинку АДРЕСА_2 після набрання рішенням законної сили, наступного тексту спростування: «06.09.2019 року у письмовому зверненні до мешканців будинку АДРЕСА_2 , мною, ОСОБА_2 , була викладена недостовірна та неправдива інформація відносно ОСОБА_1 власника квартири АДРЕСА_4 , а саме те, що він є боржником та не сплачує квартплату».
Стягнути з ОСОБА_2 судовий збір у дохід держави у розмірі 840 (вісімсот сорок) грн. 80 коп.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення набирає законної сили протягом тридцяти днів з дня його проголошення, якщо не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку шляхом подання безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів апеляційної скарги.
Відповідно до п.п. 15.5 п. 15 Розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.
Позивач - ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 .
Відповідач - ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_5 .
Повний текст заочного рішення складений 13 січня 2020 року.
Суддя: О. А. Фанда