У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"13" січня 2020 р. м. Київ

Дніпровський районний суд міста Києва у складі: головуючого - судді САВЛУК Т.В., з а участі секретаря Бурячек О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщені Дніпровського районного суду міста Києва заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 23 вересня 2019 року, яке ухвалено в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної пригоди,

в с т а н о в и в :

23 вересня 2019 року Дніпровським районним судом міста Києва ухвалене рішення про часткове задоволення позову ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної пригоди.

Присуджено стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 відшкодування матеріальної шкоди, заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, в розмірі 101 707,44 гривні та судовий збір в розмірі 640,00 гривень, а всього 102 347,44 гривні.

В іншій частині позовних вимог - відмовлено.

06 грудня 2019 року відповідач ОСОБА_1 подав до суду заяву про скасування заочного рішення, обґрунтовуючи підстави для скасування заочного рішення суду відповідач посилаються на те, що рішення суду прийняте у відсутності відповідача, який належним чином не був повідомлений про розгляд цивільної справи, тому не скористалась правом подати відзив на позов та докази на спростування заявлених вимог щодо предмету позову.

Відповідач та представник відповідача - адвокат Гуримський О.В. в судовому засіданні просили заяву про перегляд судового рішення задовольнити, скасувати заочне рішення суду та призначити справу до розгляду в загальному порядку, розглянути заяву відповідача про витребування доказів та призначення у справі судової експертизи з метою з`ясування дійсного розміру заподіяної шкоди внаслідок пошкодження транспортного засобу, який належав відповідачу.

Представник позивача - адвокат Шимко А.О. в судовому засіданні просив відмовити у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення, вважає ухвалене судом рішення законним та обґрунтованим, в свою чергу відповідач не надав докази на спростування заявлених вимог в частині заподіяної шкоди та визначення розміру збитків, тому формальне звернення відповідача з даною заявою має за мету затягнути розгляд справи та зупинити процедуру виконання судового рішення, яке набрало законної сили та підлягає примусовому виконанню.

Вислухавши думку учасника справи, дослідивши матеріали справи, оцінивши наведені відповідачем підстави для скасування заочного рішення, суд приходить до наступного.

19 квітня 2019 року Дніпровським районним судом міста Києва відкрите провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін, та надано відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву у відповідності до ст.274 ЦПК України.

Відповідачем копію ухвали, копію позовної заяви з доданими до неї документами не було отримано, конверт разом з вказаними документами повернувся до суду із відміткою поштового відділення «за закінченням встановленого строку зберігання».

Положеннями ст.174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи.

У відповідності до ч.8 ст.279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться.

15 липня 2019 року Дніпровським районним судом міста Києва постановлено ухвалу про продовження розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Виходячи з положень статті 281 Цивільного процесуального кодексу України, яким регламентовано порядок заочного розгляду справи, розгляд справи і ухвалення рішення проводяться за правилами загального чи спрощеного позовного провадження з особливостями, встановленими цією главою.

Відповідно до ч.1 ст. 288 Цивільного процесуального кодексу України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто, за змістом вказаних положень чинного законодавства, скасування заочного рішення суду можливе за умов, що відповідач не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, та відповідач надає докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Наявність вищенаведених обставин повинна бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них, заочне рішення скасуванню не підлягає.

Відповідно до ст. 12 Цивільного процесуального кодексу України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Обґрунтовуючи заявлені вимоги про скасування заочного рішення, відповідач посилається на те, що він не був належним чином повідомлений про розгляд цивільної справи, не отримав позовну заяву з додатками та ухвалу про відкриття провадження у справі, у зв`язку з чим не мав можливості скористатись наданими йому процесуальними права, серед іншого подати відзив на позов та долучити докази на спростування заявлених вимог в частині визначення розміру заподіяної шкоди, витребувати у позивача належні докази у справі, які не були досліджені судом, що позбавило відповідача висловити свої заперечення щодо наданого звіту спеціаліста - оцінювача, який надано позивачем на підтвердження розміру заподіяної шкоди, та подати заяву про призначення судової експерти з метою з`ясування дійсного розміру заподіяної шкоди внаслідок пошкодження транспортного засобу належного позивачу, що зумовлює доведення цих обставин лише під час розгляду справи по суті, що дає підстави скасувати заочне рішення та призначити справу до судового розгляду в загальному позовному провадженні.

Виходячи із загального обсягу доказів, які містять в матеріалах цивільної справи, відповідач належним чином повідомлялась про розгляд цивільної справи шляхом направлення ухвали про відкриття разом з позовною заявою та долученими до неї додатками за адрескою, вказаною у позовній заяві, однак направлена на адресу відповідача кореспонденція поверталась до суду без вручення адресату за закінченням терміну зберігання.

Щодо викладених обставин, які не були, на думку відповідача, досліджені судом, то вказані відомості не можуть слугувати підставами, які мають істотне значення для правильного вирішення справи про відшкодування заподіяної шкоди, з огляду на те, що суду не було надано належних доказів того, що наданий позивачем під час розгляду справи висновок експертного автотоварознавчого дослідження з визначення розміру матеріального збитку, завданого власнику транспортного засобу, покладений в основу рішення суду та підтверджує розмір заподіяної майнової шкоди, є неналежним доказом, та ґрунтується на припущеннях, оскільки до заяви про перегляд заочного рішення не долучено жодного письмового доказу на спростування заявлених позовних вимог, які викладено у позовній заяві, відповідач обмежився лише викладенням власних міркувань та припущень щодо підстав звернення позивача з цим позовом до суду та переоцінки наявних у справі доказів, які досліджено судом та покладено в основу судового рішення.

У відповідності до ч. 3 ст.287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 23 вересня 2019 року, яке ухвалено в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної пригоди,

З`ясовуючи питання дотримання строків звернення відповідача з цією заявою до суду, суд враховує, що заява про скасування заочного рішення подана в межах строків, визначених ч.2 ст.284 Цивільного процесуального кодексу України, оскільки оскаржуване судове рішення відповідач не отримала, про що свідчить відсутність в матеріалах справи зворотного поштового повідомлення про отримання відповідачем копії судового рішення.

Враховуючи викладене та керуючись ст. ст. 284, 287, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суд

п о с т а н о в и в:

Заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 23 вересня 2019 року, яке ухвалено в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, - залишити без задоволення.

Роз`яснити заявнику, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленого цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починається відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

С у д д я