Справа № 139/1156/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 січня 2020 року смт Муровані Курилівці

Мурованокуриловецький районний суд Вінницької області в складі:

головуючої судді Коломійцевої В.І.,

за участі секретаря судових засідань Пилипчук В.П.,

розглянувши в підготовчому засіданні в смт Муровані Курилівці цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Територіальної громади сіл Курашівці та Посухів в особі Курашовецької сільської ради Мурованокуриловецького району Вінницької області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до Мурованокуриловецького районного суду Вінницької області із позовною заявою до Територіальної громади сіл Курашівці та Посухів в особі Курашовецької сільської ради Мурованокуриловецького району Вінницької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування заявлених вимог позивач вказала, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_4 , яка була зареєстрована та проживала в АДРЕСА_1 . Після її смерті відкрилася спадщина на земельну ділянку, що знаходиться на території Курашовецької сільської ради. Вона є спадкоємцем за заповітом. Іншим спадкоємцем за заповітом є ОСОБА_2 , а спадкоємцем за законом - ОСОБА_3 , які спадщини не прийняли та на неї не претендують. У встановлений законом шестимісячний термін вона не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки не знала про існування заповіту. У зв`язку з цим, нотаріусом відмовлено їй у видачі свідоцтва про право на спадщину. Оскільки іншого способу захисту своїх прав позивач не має, тому звернулася до суду з даним позовом. Просила визначити їй додатковий строк, в один місяць, для подання заяви в нотаріальну контору про прийняття спадщини.

Ухвалою від 10.12.2019 позовну заяву було прийнято до розгляду судом та відкрито провадження у справі. Її розгляд вирішено проводити за правилами загального позовного провадження. Вказаною ухвалою залучено для участі у справі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Позивач в підготовче засідання не з`явилася, в позовній заяві просила справу розглянути у її відсутності (а.с. 3).

Відповідач копію ухвали від 10.12.2019 та доданих до неї матеріалів позовної заяви отримав 18.12.2019, відзиву до суду не направив. Його представник в підготовче засідання не з`явився, надіслав заяву про розгляд справи у його відсутності, позов визнав у повному обсязі (а.с. 22-23).

Відповідно до ч. 8 ст. 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Треті особи ОСОБА_2 та ОСОБА_3 копію ухвали від 10.12.2019 та доданих до неї матеріалів позовної заяви отримали 13.12.2019 та 18.12.2019 відповідно, письмових пояснень до суду не направили, в підготовче засідання не з`явилися, подали письмові заяви, в яких просили справу розглянути у їх відсутності. Позовні вимоги позивача вважають підставними та такими, що підлягають задоволенню (а.с. 24-28).

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Згідно з ч.ч. 3-4 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Враховуючи зазначені вище положення, а також те, що сторони скористались своїм правом, врегульованим ч. 3 ст. 211 ЦПК України, заявляти клопотання про розгляд справи за їх відсутності, суд не вбачає підстав для відкладення розгляду справи та проводить його в даному підготовчому засіданні на підставі доказів наявних у справі.

Вивчивши та дослідивши матеріали справи, давши оцінку зібраним доказам, суд приходить до висновку про задоволення позову з таких підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Посухів Мурованокуриловецького району Вінницької області померла ОСОБА_4 (а.с. 5).

Після смерті ОСОБА_4 залишилось спадкове майно, яке складається із земельної ділянки на території Курашовецької сільської ради (а.с. 8).

Із заповіту (а.с. 6, 11-12), довідки Курашовецької сільської ради № 658 від 07.11.2019 (а.с. 7) слідує, що позивач є спадкоємцем за заповітом після смерті ОСОБА_4 . Спадкоємцем за іншим заповітом від 07.04.2005 є ОСОБА_2 , а спадкоємцем за законом - дочка померлої ОСОБА_3 .

З Витягу зі Спадкового реєстру № 58616422 від 05.12.2019 вбачається, що спадкова справа щодо майна померлої ОСОБА_4 не заводилась (а.с. 10).

ОСОБА_4 на день смерті була зареєстрована та проживала одна за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 7).

Приватним нотаріусом 05.12.2019 позивачу відмовлено в прийнятті її заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , в зв`язку з пропуском нею строку для її прийняття (а.с. 9).

Згідно з положеннями ст.ст. 1269 (в редакції станом на 07.10.2006), 1270 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Як встановлено судом, у шестимісячний строк позивач ОСОБА_1 не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки їй не було відомо про наявність заповіту складеного спадкодавцем на її ім`я.

Вказана обставина свідчить про поважність пропуску позивачем строків звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.

Згідно із ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої 1272 ЦК України про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

Суд прийшов до висновку, що ОСОБА_1 , з поважних причинпропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини, а тому, враховуючи те, що відповідач та треті особи позов визнали повністю, будь-чиї права чи законні інтереси рішенням суду порушені не будуть, ОСОБА_1 можна визначити додатковий строк для звернення в нотаріальну контору із заявою про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_4 , терміном один місяць з дня вступу рішення в законну силу.

Відповідно до ч. 1 п.п. 2, 5, 6 ст. 3 ЦК України загальними засадами цивільного законодавства є: неприпустимість позбавлення права власності, крім випадків, встановлених Конституцією України та законом; судовий захист цивільного права та інтересу; справедливість, добросовісність та розумність.

Приймаючи дане рішення, суд керується також принципом «пропорційності», який тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип "пропорційності", натомість принцип "пропорційності" є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип "пропорційності" як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу "пропорційності" передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Суд, при винесенні даного рішення, враховує застосовуваний ним захід та переслідувану мету, якою є захист порушених прав заявника в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Щодо вирішення питання про судові витрати, суд виходить з наступного.

Позивачем при зверненні до суду з даним позовом було сплачено судовий збір в сумі 769 грн (а.с. 1).

Відповідно до ч. 1 ст. 142 ЦПК України, у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

Разом з тим, позивачем не заявлялося жодних клопотань про повернення половини сплаченого нею судового збору, у зв`язку з визнанням відповідачем позову.

Доказів понесення будь-яких витрат відповідачем чи третіми особами при розгляді даної справи суду надано не було.

Керуючись, ст.ст. 1222, 1269 (в редакції станом на 07.10.2006), 1270, 1272 ЦК України, ст. 2, 10, 12, 13, 81, 89, 263 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк - один місяць, для подання нею заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що починається з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга подається до Вінницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстрована адреса проживання: АДРЕСА_1 .

Відповідач: Територіальна громада сіл Курашівці та Посухів в особі Курашовецької сільської ради Мурованокуриловецького району Вінницької області, , місцезнаходження: Вінницька область, Мурованокуриловецький район, с. Курашівці, вул. Центральна, 80.

Третя особа-1: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_2 , адреса проживання: АДРЕСА_2

Третя особа-2: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_3 , адреса проживання: АДРЕСА_1 .

Рішення складено 14.01.2020.

Суддя Коломійцева В.І.