14.01.2020
Провадження № 2/201/101/2020
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

14 січня 2020 року м. Дніпро

Суддя Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська Батманова В.В., ознайомившись із матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення суми завдатку,-

ВСТАНОВИВ:

До Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська 20 грудня 2019 року надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення суми завдатку.

Одночасно із позовною заявою, позивачем подано клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше, як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до п. 1-3 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умови, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік, або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

В пункті 29 Постанови Пленуму ВССУ № 10 від 17.10.2014р. «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» з посиланням на ст. 8 Закону України «Про судовий збір» зазначено, що єдиною підставою для відстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану фізичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Позивач є особою працездатного віку, жодних належних та достатніх доказів наявності в ней підстав для відстрочення сплати судового збору передбачених п. 1-3 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» суду не надано та судом не встановлено.

Таким чином, в задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору при подачі позовної заяви до ОСОБА_2 про стягнення суми завдатку слід відмовити.

З огляду на те, що даною ухвалою відмовлено позивачу у відстроченні від сплати судового збору, то вважаю за можливе залишити без руху позовну заяву з наступних підстав.

Позивачем при подачі позовної заяви до суду не було дотримано вимог ст. 175, 177 ЦПК України, а саме:

-позивачу необхідно сплатити судовий збір і надати докази сплати у розмірі визначеному на час пред`явлення позову положеннями Закону України «Про судовий збір». Так, відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (768,40 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (9605 грн). Ціна позову визначена позивачем у розмірі 46 560 грн. Тому позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 768,40 грн. і надати документ, що підтверджує сплату судового збору. Реквізити для сплати судового збору: отримувач коштів ГУК у м.Києві/м. Київ/22030106; код отримувача (код ЄДРПОУ): 37993783; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); рахунок отримувача: UA6026001; код класифікації доходів бюджету: 22030106.

-позивачу необхідно надати попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які він поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

-позивачу необхідно зазначити докази, що підтверджують викладені ним обставини;

-позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів);

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення заяви без руху та строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, позовну заяву необхідно залишити без руху відповідно до ст. 185 ЦПК України, про що повідомити позивача та надати йому строк для виправлення викладених вище недоліків.

Враховуючи указані приписи процесуального законодавства та зважаючи на наявність наведених судом недоліків позовної заяви вона підлягає залишенню без руху із визначенням судом строку для їх усунення.

Керуючись ст. 175, 177, 185, 260 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення суми завдатку залишити без руху, про що повідомити позивача та надати строк для усунення викладених вище недоліків не пізніше трьох днів з дня вручення йому ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі усунення недоліків у встановлений строк заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.В. Батманова