Р. С. З. № 11
У Х В А Л А

про відкриття провадження у цивільній справі

09 грудня 2020 року Суддя Маньківського районного суду, Черкаської області В.Л. Маренюк, розглянувши матеріали за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 третя особа Молодецька сільська рада про визнання права власності на майно,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся в суд з позовом до відповідача про визнання права власності на майно.

На підставу своїх вимог спирається на те, що з 20 листопада 1988 року позивач перебуває у шлюбі з відповідачем, шлюб зареєстровано 20.11.1988 року Молодецькою сільською радою Маньківського району Черкаської області за актовим записом №21.

Згідно Договору купівлі-продажу нерухомого майна від 9 грудня 2008 року позивачем спільно з відповідачем придбано в рівних долях нерухоме майно, а саме: частину комплексу - ветеринарний пункт загальною площею 59,4кв.м., позначений на плані літерою «Б», розташований в АДРЕСА_1.

Вказаний договір купівлі-продажу нерухомого майна посвідчено 09.12.2008 року нотаріусом Маньківського районного нотаріального округу Старосвітською О.Г., та зареєстровано в реєстрі за № 5619.

Відповідно до п.2.1 даного договору, продаж нерухомого майна вчинено за узгодженою між сторонами ціною, яка складає 3000 (три тисячі) гривень.

Право власності на майно зареєстровано в реєстрі прав власності на нерухоме майно, що підтверджується витягом №21242328 від 12.12.2008 року та витягом №21242253 від 12.12.2008 року.

Згідно даних інвентаризаційної справи №241 на будинок АДРЕСА_1 , виготовленої Маньківським відділком Черкаського обласного об`єднаного бюро технічної інвентаризації, у зведеному акті вартості будівель і споруд значиться ветпункт під літерою «Б», у експлікації внутрішніх площ до плану будівлі літера «Б» ветпункт, зазначено загальну площу частин приміщень 59,4кв.м.

Позивачем було домовлено з відповідачем, що у зв`язку з перебуванням в шлюбі та оформленням придбаного майна на двох співвласників, в подальшому буде здійснено переоформлення придбаного майна на позивача, на що відповідач погодилась. На виконання вказаних домовленостей відповідачем передано позивачу всю правовстановлюючу документацію на придбане спільно майно.

Разом з тим, після цього позивачем було здійснено реконструкцію придбаного майна для використання його у якості станції технічного обслуговування. При цьому, було змінено поштову адресу об`єкта нерухомості.

Так, згідно рішення виконавчого комітету Молодецької сільської ради Маньківського району Черкаської області від 20 березня 2013 року №16 «Про упорядкування адресного господарства на території села Молодецьке», нумерацію нежитлового приміщення станція технічного обслуговування, що належить ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , за адресою: АДРЕСА_1 змінено з НОМЕР_1 на НОМЕР_2 . У даному рішенні вказано обох титульних формальних співвласників майна.

23 вересня 2020 року Комунальним Підприємством «Черкаське об`єднане бюро технічної інвентаризації» виготовлено технічний паспорт на виробничий будинок по АДРЕСА_1 .

Згідно даних експлікації до схеми розташування будівель та споруд та характеристики на виробничий будинок, зазначених у технічному паспорті, під літ. «Б» значиться станція технічного обслуговування, під літ. «Б1» значиться станція технічного обслуговування, під літ. «В» значиться вбиральня.

Рішенням Молодецької сільської ради Маньківського району Черкаської області від 21 лютого 2020 року №41-3/УІІ «Про надання дозволу ОСОБА_1 , на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки для передачі в оренду», вирішено надати дозвіл на виготовлення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки орієнтовною площею 0,05га за рахунок земель громадської забудови Молодецької сільської ради для будівництва і обслуговування будівель торгівлі, що розташована по АДРЕСА_1 , на якій розміщена нежитлова будівля станція технічного обслуговування автомобілів, з метою укладення договору оренди земельної ділянки з громадянами ОСОБА_1 та ОСОБА_2 . У даному рішенні вказано обох титульних формальних співвласників майна.

З метою оформлення прав власності на вказане нерухоме майно, з усіма наявними документами позивач звернувся до відділу будівництва, архітектури, енергетики та житлово-комунального господарства Маньківської районної державної адміністрації.

За результатами проведеного огляду, позивачу повідомлено, що відсутні відомості щодо отримання вихідних даних та інших дозвільних документів на проведення реконструкції нежитлового приміщення (ветеринарний пункт) під виробничу будівлю (станцію технічного обслуговування) та фактично має місце самочинне будівництво.

Разом з тим, 09.11.2020 року за № 157/18-06 відділом будівництва, архітектури, енергетики та житлово-комунального господарства Маньківської районної державної адміністрації надано висновок про відповідність забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації, державним будівельним нормам і правилам.

За наданим висновком встановлено, що у 2008 році гр. ОСОБА_1 та гр. ОСОБА_2 прийняли у власність нерухоме майно, а саме: частину комплексу - ветеринарний пункт загальною площею 59,4кв.м., який розташований в АДРЕСА_1 .

У 2010 році нежитлове приміщення (ветеринарний пункт) було реконструйовано із збільшенням загальної площі шляхом прибудови та надбудови у виробничий будинок (станція технічного обслуговування). Внаслідок реконструкції загальна площа виробничої будівлі становить 146,4кв.м.

Згідно рішення виконавчого комітету Молодецької сільської ради від 20.03.2013 № 16 на нежитлове приміщення (станцію технічного обслуговування) змінено нумерацію з НОМЕР_1 на НОМЕР_2.

Відповідно до статті 5 Закону України «Про основи містобудування», при здійсненні містобудівної діяльності повинні бути забезпечено розміщення об`єктів відповідно до затверджених у встановленому законодавством порядку містобудівної документації та проектів цих об`єктів. Статтею 17 цього ж закону визначено, що містобудівна документація є основою для вирішення питань щодо розташування та проектування нового будівництва, здійснення реконструкції, реставрації, капітального ремонту об`єктів містобудування та упорядкування територій.

Відповідно до статті 25 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» режим забудови територій, визначених для містобудівних потреб, встановлюється у генеральних планах населених пунктів, планах зонування та детальних планах територій. Суб`єкти містобудування зобов`язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об`єктів, що узгоджується із частиною 2 статті 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

На сьогодні чинною містобудівною документацією є генеральний план с. Молодецьке Маньківського району Черкаської області та план зонування відповідної території, які затверджені рішенням Молодецької сільської ради від 22.07.2020 № 45-1/VІ «Про затвердження містобудівної документації «Генеральний план села Молодецьке Маньківського району Черкаської області» та плану зонування території села Молодецьке Маньківського району Черкаської області».

Генеральним планом села Молодецьке та планом зонування відповідної території передбачено в даній частині села станцію технічного обслуговування, планом зонування визначено як виробничу зону В-5 для розміщення підприємств, що є джерелом забруднення навколишнього середовища і потребують санітарно-захисних зон до 50м. Відповідно до плану зонування, допустимим видом використання території є територія для розміщення авторемонтних підприємств та станцій технічного обслуговування автомобілів. Документом, що дає право на виконання будівельних робіт є подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно будівельного контролю або отримання дозволу на виконання будівельних робіт, який видається органами державного архітектурно-будівельного контролю, що узгоджується із статтею 34 та статтею 37 Закону.

Даним висновком повідомлено, що відомості щодо отримання вихідних даних та інших дозвільних документів на проведення реконструкції нежитлового приміщення (ветеринарний пункт) під виробничу будівлю (станцію технічного обслуговування) відсутні.

Також повідомлено, що відповідно до частини 1, 2 статті 376 Цивільного кодексу України, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважається самочинним будівництвом, якщо збудоване або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, що дає право на виконання будівельних робіт, чи належного затвердженого проекту, або із істотними порушеннями будівельних норм і правил вважається самочинним. Особа, що здійснила самочинне будівництво, не набуває права на нього.

Право власності на самочинно збудоване майно може бути за рішенням суду визнане за особою, за умови надання земельної ділянки у встановленому порядку під уже збудоване майно, що узгоджується із частиною 3 статті 376 Цивільного кодексу України.

Частиною 1 статті 1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено термін слова «будівництво», це нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт об`єкта будівництва.

Враховуючи викладене, Відділ прийшов до висновку, що нежитлова будівля (ветеринарний пункт) реконструйовано під виробничу будівлю (станцію технічного обслуговування) із збільшенням загальної площі по АДРЕСА_1 самочинно.

Закінчений будівництвом об`єкт приймається в експлуатацію органами державного архітектурно-будівельного контролю та лише зареєстрована декларація про готовність об`єкта до експлуатації або сертифікат є підставою для включення даних про такий об`єкт до державної статистичної звітності та оформлення права власності на нього, що узгоджується із ст.39 Закону.

Враховуючи викладене, керуючись наявною містобудівною документацією, Відділ вважає за можливе визнати та оформити право власності на виробничу будівлю(станцію технічного обслуговування) із загальною площею 146,4 кв.м. по АДРЕСА_1 із дотриманням вимог Закону.

Також, 27.11.2020 року сертифікованим суб`єктом-виконавцем робіт, пов`язаних зі створенням об`єкта архітектури - експерта (інженера) з технічного обстеження Мазурком В.М. підготовлено та надано звіт про проведення технічного обстеження об`єкта - станції технічного обслуговування по АДРЕСА_1 .

За результатами проведеного технічного обстеження встановлено, що стан об`єкта оцінюється як придатний до нормальної експлуатації, недоліків, які впливають або можуть вплинути на безпечну експлуатацію об`єкта не виявлено.

Тобто, об`єкт є цілком безпечним та придатним до експлуатації.

Таким чином, виявилось, що придбане та реконструйоване майно виявилось самочинно реконструйованим позивачем об`єктом нерухомості, яке у свою чергу підлягає здачі до експлуатації та реєстрації прав власності.

При цьому, фактично власником майна є позивач, всі права та обов`язки щодо утримання майна є правами позивача та обов`язками в частині тягаря утримання майна, в тому числі проведення реєстрації прав власності та здачі в експлуатацію. Разом з тим, виконати домовленості з відповідачем щодо оформлення майна на ім`я позивача також виявилось неможливим, оскільки майно реконструйовано і фактично не є тим майном, яке було придбано та яким воно рахується за титульним документом.

Однак, виконувати ці обов`язки в сукупності з реалізацією своїх прав власника позивач не має можливості, оскільки за законодавчими приписами в даному випадку немає можливості оформити права власності на майно, яке самочинно реконструйовано у іншому порядку, ніж шляхом звернення до суду з даним позовом, що дасть можливість в подальшому звернутись для здачі в експлуатацію майна та отримання відповідної декларації про готовність об`єкта до експлуатації, та вже після цього виявиться можливість здійснити державну реєстрацію права власності, що і змусило позивача звернутись з відповідним позовом до суду.

Згідно з ч. 1 ст. 187 ЦПК України, за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу.

За положеннями ч. 1 ст. 11 ЦПК України, суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Частиною 4 ст. 19 ЦПК України для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні призначене загальне позовне провадження.

Керуючись ч. 7 ст. 7, ст. 11, ч. 8 ст. 43, ст. ст. 44, 49, 53, 71, 83, 84, 85, 86, 91, 93, 95, 183, 185, 187, 189, 190-193, 196, 199, 257, ч. 2 ст. 261, ст. ст. 272, 353-355 ЦПК України, п. 8 ч. 11, 15.5 розділу ХІІІ перехідних положень ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В :

Відкрити провадження в цивільній справі №701/1074/20 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 третя особа Молодецька сільська рада про визнання права власності на майно.

Розгляд справи провести в порядку загального позовного провадження.

Почати підготовче провадження з дня постановлення цієї ухвали.

Проведення підготовчого засідання призначити на 21 грудня 2020 року о 15 годині 00 хвилин в Маньківському районному суді Черкаської області (вул. Соборна, 8, смт. Маньківка Маньківського району Черкаської області).

Роз`яснити учасникам справи право на підставі ч. 7 ст. 7 ЦПК України, звернутись до суду з клопотанням про проведення розгляду справи у закритому судовому засіданні з метою запобігання розголошенню відомостей про інтимні чи інші особисті сторони життя учасників справи.

Учасникам справи надіслати копії ухвали про відкриття провадження у справі (в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення) протягом двох днів з дня її складення у відповідності до ч. 5 ст. 272 ЦПК України.

Відповідачу та третім особам разом з копією ухвали про відкриття провадження у справі одночасно надіслати копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Встановити строк відповідачу для надіслання (надання) до суду відзиву на позовну заяву і всіх доказів, які можливо доставити до суду, що підтверджують заперечення проти позову, - протягом п`ятнадцяти днів з дня одержання копії цієї ухвали.

Зобов`язати відповідача одночасно із надісланням (наданням) відзиву до суду надіслати (надати) копії такого відзиву та доданих до нього документів позивачу, а також третім особам.

У відзиві відповідач викладає заперечення проти позову. Відзив підписується відповідачем або його представником. Відзив повинен містити: найменування (ім`я) позивача і номер справи; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові для фізичних осіб) відповідача, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку, офіційну електронну адресу та адресу електронної пошти, за наявності; у разі повного або часткового визнання позовних вимог - вимоги, які визнаються відповідачем; обставини, які визнаються відповідачем, а також правову оцінку обставин, надану позивачем, з якою відповідач погоджується; заперечення (за наявності) щодо наведених позивачем обставин та правових підстав позову, з якими відповідач не погоджується, із посиланням на відповідні докази та норми права; перелік документів та інших доказів, що додаються до відзиву, та зазначення документів і доказів, які не можуть бути подані разом із відзивом, із зазначенням причин їх неподання; заперечення (за наявності) щодо заявленого позивачем розміру судових витрат, які позивач поніс та очікує понести до закінчення розгляду справи по суті; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які відповідач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи. До відзиву додаються: докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем; документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи. До відзиву, підписаного представником відповідача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника відповідача. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідачу для надання зустрічного позову встановити строк до 21 грудня 2020 року.

Третім особам для надання суду пояснень щодо позову або відзиву та доказів встановити строк до 21 грудня 2020 року, попередивши, що у разі їх ненадання у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

У поясненнях третьої особи щодо позову або відзиву третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, викладає свої аргументи і міркування на підтримку або заперечення проти позову. Пояснення третьої особи підписуються третьою особою або її представником. До пояснень третьої особи застосовуються тотожні для відзиву правила.

Учасники справи мають право надати відповідь на пояснення третіх осіб, свої письмові пояснення щодо відповіді на відзив - до закінчення підготовчого провадження.

Роз`яснити учасникам справи їх право на поставлення в першій заяві по суті справи, що ними подається до суду, не більше десяти запитань іншому учаснику справи про обставини, що мають значення для справи. Учасник справи, якому поставлено питання позивачем, зобов`язаний надати вичерпну відповідь окремо на кожне питання по суті. На запитання до учасника справи, який є юридичною особою, відповіді надає її керівник або інша посадова особа за його дорученням. Відповіді на запитання подаються до суду учасником справи - фізичною особою, керівником або іншою посадовою особою юридичної особи у формі заяви свідка не пізніш як за п`ять днів до підготовчого засідання. Копія такої заяви свідка у той самий строк надсилається учаснику справи, який поставив письмові запитання. У заяві свідка зазначаються ім`я (прізвище, ім`я та по батькові), місце проживання (перебування) та місце роботи свідка, поштовий індекс, реєстраційний номер облікової картки платника податків свідка за його наявності або номер і серія паспорта, номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти (за наявності), відповіді на питання щодо обставин справи, про які відомо свідку, джерела обізнаності свідка щодо цих обставин, а також підтвердження свідка про обізнаність із змістом закону щодо кримінальної відповідальності за надання неправдивих показань. Якщо поставлене запитання пов`язане з наданням відповідних доказів, що підтверджують відповідні обставини, учасник справи разом з наданням заяви свідка надає копії відповідних письмових чи електронних доказів. Учасник справи має право відмовитися від надання відповіді на поставлені запитання щодо себе, членів сім`ї чи близьких родичів (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, над якою встановлено опіку чи піклування, член сім`ї або близький родич цих осіб), які можуть тягнути юридичну відповідальність для нього або таких членів сім`ї чи близьких родичів. Особа, яка відмовляється давати показання, зобов`язана повідомити причини відмови. Також учасник справи має право відмовитися від надання відповіді на поставлені запитання, якщо поставлене запитання не стосується обставин, що мають значення для справи;якщо учасником справи поставлено більше десяти запитань. За наявності підстав для відмови від відповіді учасник справи повинен повідомити про відмову іншого учасника та суд у строк для надання відповіді на запитання. Суд за клопотанням іншого учасника справи може визнати підстави для відмови відсутніми та зобов`язати учасника справи надати відповідь.

Попередити учасників справи, що будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); найменування суду, до якого вона подається; номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів); зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; підстави заяви (клопотання, заперечення); перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення); інші відомості, що вимагаються цим Кодексом. Вимога вказати в заяві по суті справи, скарзі, заяві, клопотанні або запереченні ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України стосується лише юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України. Письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником. Учасник справи має право додати до письмової заяви, клопотання проект ухвали, постановити яку він просить суд. Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Роз`яснити учасникам справи, якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї. Копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними. Докази, які не додані до позовної заяви чи до відзиву на неї, якщо інше не передбачено Цивільним процесуальним кодексом України, подаються через канцелярію суду, з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або в судовому засіданні з клопотанням про їх приєднання до матеріалів справи. Учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане відповідачем, третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. У клопотанні повинно бути зазначено: який доказ витребовується; обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу. Письмові, речові та електронні докази, які не можна доставити до суду, оглядаються за їх місцезнаходженням.

Письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення. Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника). Якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. Якщо оригінал письмового доказу не подано, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги. Документи, отримані за допомогою факсимільного чи інших аналогічних засобів зв`язку, приймаються судом до розгляду як письмові докази у випадках і в порядку, які встановлені законом або договором. Іноземний офіційний документ, що підлягає дипломатичній або консульській легалізації, може бути письмовим доказом, якщо він легалізований у встановленому порядку. Іноземні офіційні документи визнаються письмовими доказами без їх легалізації у випадках, передбачених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання.

Забезпечення доказів судом проводиться за правилами, встановленими ст. ст. 116-119 ЦПК України.

Попередити учасників справи про недопустимість зловживання процесуальними правами, шляхом подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; умисного неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі, тощо.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

У разі, якщо подання скарги, заяви, клопотання буде визнане зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.

Сторони можуть укласти мирову угоду на будь-якій стадії судового процесу.

Можливість отримати інформацію щодо справи, що розглядається, учасники справи мають на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет. Веб-адреса сторінки: https://mn.ck.сourt.gov.ua/sud2312.

Ухвала окремо від рішення суду може бути оскаржена в апеляційному порядку лише щодо порушення правил підсудності. В іншій частині заперечення на ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

До утворення апеляційних судів в апеляційних округах, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня одержання копії цієї ухвали шляхом подання апеляційної скарги через Маньківський районний суд Черкаської області до Черкаського апеляційного суду у межах територіальної юрисдикції яких перебуває місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується.

Суддя В. Л. Маренюк