КУЙБИШЕВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 319/1062/20
Номер провадження 2/319/426/2020
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

10 грудня 2020 року смт. Більмак

Суддя Куйбишевського районного суду Запорізької області Мальований В.О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 ( зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ), представник позивача - ОСОБА_2 до Сніжнянської міської ради Донецької області (юридична адреса: вул. Леніна, 39 м. Сніжне Донецької області) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

08 грудня 2020 року ОСОБА_1 в особі свого представника ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до Сніжнянської міської ради Донецької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Позивач прохає суд визначити йому додатковий строк у шість місяців для подання заяви про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 батька ОСОБА_3 .

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач вказав, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько ОСОБА_4 , який на день смерті проживав у м.Сніжне Донецької області, яке є тимчасово окупованою територією України. 19 травня 2020 року рішенням Деснянського районного суду м.Києва ухвалено рішення, яким встановлено факт смерті ОСОБА_5 , та ІНФОРМАЦІЯ_2 позивач зареєстрував факт смерті свого батька і отримав свідоцтво про смерть. Після смерті ОСОБА_5 відкрилась спадщина, яку бажає прийняти позивач. 01 грудня 2020 року позивач в особі свого представника звернувся до приватного нотаріуса Краматорського міського нотаріального округу Донецької області з заявою про прийняття спадщини. Проте постановою нотаріуса від 01 грудня 2020 року йому було відмовлено у видачі свідоцтва про прийняття спадщини, у зв`язку з пропуском шестимісячного строку з часу відкриття спадщини для подачі відповідної заяви.

У зв`язку з вище викладеними обставинами позивач змушений звернутися до суду з даним позовом.

При вирішенні питання про відкриття провадження в цивільній справі суддею встановлено, що заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. 175, 177 ЦПК України. Відповідно до ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Відповідно до ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Частиною 3 ст. 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Позивач ОСОБА_1 в позовній заяві зазначає, що є рідним сином померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 , а тому є спадкоємцем першої черги.

Проте надані позивачем до позовної заяви документи документально не підтверджують родинні відносини між ним та померлим ОСОБА_6 , оскільки в свідоцтві про народження позивача та його паспорті, його прізвище записано як " ОСОБА_7 ", а в свідоцтві про смерть померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 прізвище спадкодавця записано як " ОСОБА_7 "єв".

Листом від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 "Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування", Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ роз"яснив, що при розгляді справ про спадкування суди мають встановлювати:

- місце відкриття спадщини;

- коло спадкоємців, які прийняли спадщину;

- законодавство, яке підлягає застосуванню щодо правового режиму спадкового майна та часу відкриття спадщини у випадку, якщо спадщина відкрилась до 1 січня 2004 року або ж спадкодавець проживав в іншій державі, спадкоємець є іноземним громадянином та проживає в іншій державі, а спадкове майно знаходиться на території України.

Обставини, які входять до предмета доказування у зазначеній категорії справ, можна встановити лише при дослідженні документів, наявних у спадковій справі. Належними доказами щодо фактів, які необхідно встановити для вирішення спору про право спадкування, є копії документів відповідної спадкової справи, зокрема, поданих заяв про прийняття спадщини, виданих свідоцтв про право на спадщину, довідок житлово-експлуатаційних організацій, сільських, селищних рад за місцем проживання спадкодавця.

Звернуто також увагу судів на наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема, відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Відповідно до ст.1221 Цивільного кодексу України , місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого майна.

В особливих випадках місце відкриття спадщини встановлюється законом.

Такий особливий випадок встановлено Законом України "Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України" і Законом України "Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції".

Відповідно до ст.11-1 Закону України "Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України", у разі якщо останнім місцем проживання спадкодавця є тимчасово окупована територія, місцем відкриття спадщини є місце подання першої заяви, що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, спадкоємців, виконавців заповіту, осіб, заінтересованих в охороні спадкового майна, або вимоги кредиторів.

Спадкова справа підлягає реєстрації у Спадковому реєстрі в порядку, затвердженому Кабінетом Міністрів України.

Аналогічна позиція викладена в ч.1 ст.9-1 Закону України "Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції".

З матеріалі справи слідує , що позивач з заявою про прийняття спадщини звернувся до приватного нотаріуса Краматорського міського нотаріального округу Донецької області, тобто за ч.3 ст.1221 ЦК України в даному випадку місцем відкриття спадщини буде місце подання першої заяви, що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, спадкоємця , тобто м.Краматорськ Донецької області.

В пункті 24 Постанови «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року №7 (далі Постанова) Пленум Верховного Суду України роз`яснив, що суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Позивачем в позові відповідачем зазначено Сніжнянську міську раду Донецької області, при цьому ним в позові не вказано про наявність чи відсутність інших спадкоємців після померлого ОСОБА_5 , за законом, чи спадкоємців передбачених ст.1241 ЦК України.

Виходячи з аналізу вище вказаних норм , в даному випадку належгним відповідачем у справі повинна бути територіальна громада в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, тобто Краматорська міська рада Донецької області.

Зважаючи на зазначені недоліки позовної заяви її необхідно залишити без руху, а позивачу надати строк для їх усунення шляхом надання нової позовної заяви з усуненими недоліками, з викладеними обставинами, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, в тому числі і щодо визначення відповідачем Краматорську міську раду Донецької області, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини, надання належним чином завірених копій письмових доказів.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.185, 187, 259-261, 315-318 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 , представник позивача - ОСОБА_2 до Сніжнянської міської ради Донецької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, залишити без руху, надавши позивачу строк десять днів з дня отримання копії даної ухвали, для усунення недоліків позовної заяви.

Роз`яснити, що в разі не усунення недоліків у зазначений вище строк позовна заява буде вважатися неподаною та повернута, що не позбавляє права повторного звернення до суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: В.О.Мальований