Провадження № 2/638/4921/20
УХВАЛА

іменем України

10 грудня 2020 року суддя Дзержинського районного суду міста Харкова Штих Т.В., розглянувши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до Національного юридичного університету ім. Ярослава Мудрого про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку,-

встановив:

ОСОБА_1 звернулась до Дзержинського районного суду м. Харкова з позовною заявою до Національного юридичного університету ім. Ярослава Мудрого, в якій просить відстрочити сплату судового збору до ухвалення судового рішення по справі. Стягнути з відповідача на її користь середній заробіток за час затримки розрахунку в розмірі 313 435,78 грн.. Здійснити розподіл судових витрат.

Перевіривши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку, що вона не відповідає вимогам ст. ст.175, 177 ЦПК України та ЗУ «Про судовий збір», а саме: позивачем при зверненні до суду із позовною заявою не сплачено судовий збір у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У позовній заяві позивач просить відстрочити сплату судового збору до ухвалення судового рішення по справі, посилаючись на те, що предметом позову є трудові права, що є підставою для відстрочки сплати судового збору. Також позивач зазначила, що після звільнення не працює, з 28.11.2019 зареєстрована як безробітна в Харківському МЦЗ. Дохід позивачки за останній календарний рік склав 84 135,09 грн., що підтверджується довідкою ПФУ за формою ОК 5 та довідкою Державного центру зайнятості.

При цьому позивачкою додано до позовної заяви квитанцію про сплату судового збору в розмірі 210,20 грн., а у позовній заяві позивачка зазначила, що вона зверталась до суду із заявою про видачу судового наказу, але їй було відмовлено, тому сплачена сума судового збору за заявою про видачу судового наказу зараховується до суми судового збору, встановленої за подання позовної заяви.

Частиною 1 ст. 136 ЦПК України передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до положень ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший із батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Враховуючи, що відстрочка сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду, а також враховуючи, що в обґрунтування доводів клопотання не надано достатніх доказів на підтвердження того, що на час подачі позову майновий стан заявника перешкоджає сплаті ним судового збору у встановленому порядку і розмірі, клопотання про відстрочку сплати суми судового збору задоволенню не підлягає.

Згідно з вимогами частини 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно ст. 7 Закону України «Про державний бюджет на 2020 рік» з 1 січня 2020 року встановлений показник прожиткового мінімуму для працездатних осіб в розмірі 2102 грн..

Вiдповiдно до ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збiр», ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою встановлена в розмірі 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи, що ціна позову складає 313 435,78 грн., позивачкою вже сплачений судовий збір в розмірі 210,20 грн., отже позивачці необхідно доплатити судовий збір у розмірі 2 924,15 грн..

За змістом ч. ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Оскільки позовна заява подана без додержання вимог, викладених у статтях ст. ст. 175, 177 ЦПК України, суддя залишає її без руху.

Керуючись статями 175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

ухвалив:

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відстрочення оплати судового збору - відмовити.

Матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до Національного юридичного університету ім. Ярослава Мудрого про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків десять днів з дня отримання позивачем ухвали, інакше заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Ухвала остаточна і оскарженню не підлягає.

Суддя: Т.В. Штих.