Справа №521/261/20
Провадження № 2/521/1600/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без руху

13 січня 2020 року суддя Малиновського районного суду м. Одеси Роїк Д.Я. розглянувши матеріали позовної заяви Акціонерного товариства «Альфабанк» до ОСОБА_1 третя особа ОСОБА_2 Захір про звернення стягнення на предмет іпотеки,

ВСТАНОВИВ:

Представник Акіцонерного товариства «Альфабанк -адвокат Петренко Світлана Василівна звернулась з вищевказаним позовом до суду поштою.

Дослідивши матеріали справи суд приходить до висновку, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням норм ЦПК України.

Відповідно до ч. 4ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено ЗУ «Про судовий збір».

У відповідності до ч. 1 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно п.п.1 п.1 ч.2 ст 4 ЗУ «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру яка подана юридичною особою сплачується судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В позові позивач зазначає, що через невиконання трерьою особою своїх зобовязань за договором кредиту № 2008/698-ф03.7/65 від 04 липня 2008 року станом на 26.12.2019 року становить 4358107,90 грн.

Таким чином, з огляду на заявлення вимоги майнового характеру про звернення стягнення на предмет іпотеки, розмір судового збору, який підлягає сплаті за подання до суду даного позову, складає 65371,62 грн.

При цьому, судом враховано правовий висновок Великої Палати Верховного Суду щодо сплати судового збору за подання позовної заяви про звернення стягнення на майно, викладений у постанові від 26.02.2019р. у справі №907/9/17, згідно з яким зміст заявленої вимоги про звернення стягнення на майно ґрунтується на наявності грошових вимог позивача до відповідача на підставі окремого договору, наслідком задоволення таких вимог та виконання судового рішення є припинення грошових вимог позивача. Отже, позовні вимоги про звернення стягнення на заставлене майно мають вартісну оцінку, носять майновий характер і розмір ставок судового збору за їх подання визначається за вимогами ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», виходячи з розміру грошових вимог позивача, на задоволення яких спрямовано позов. У даній справі № 907/9/17 Велика Палата Верховного Суду відступила від висновків Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду, викладених у постанові від 23.01.2018р. у справі № 2-340/461/16-ц, про те, що при поданні до суду позову про звернення стягнення на предмет іпотеки після вирішення спору про виконання основного зобов`язання судовий збір має сплачуватись як за вимогу немайнового характеру.

Між тим, до позовної заяви взагалі не додано доказів, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Про такі обставини в приміщенні Малиновського районного суду м. Одеси секретарем суду Табарчук Н.С. у присутності ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , складено акт від 08.01.2020 року № 5, відповідно до якого під час розкриття конверта, надісланого від представника за довіреністю АТ «Альфабанк» в якому містилася позовна заява про звернення стягнення на предмет іпотеки, не виявлено вказаних у додатку документів, а саме відсутній оригінал платіжного доручення про сплату судового збору.

Слід зазначити, що позивачем у справі зазначено третю особу - ОСОБА_2 захір проте ст.52,53 ЦПК України визначено статус третіх осіб, а саме які заявляють самостійні вимоги та які не заявляють самостійні вимоги. Але позивачем по справі не визначено статус третьої особи, що є порушенням вимог ч.6 ст.175 ЦПК України та унеможливлює в подальшому участь особи яка не має визначеного статусу в цивільному процесі.

З врахуванням вищевикладеного, суд приходить до висновку, що позовна заява не може вважатися такою, що відповідає вимогам чинного цивільно-процесуального законодавства, які ставляться до її форми та змісту.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Керуючись ст.ст. 52,53,175, 177, 185 ЦПК України, суддя,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Акціонерного товариства «Альфабанк» до ОСОБА_1 третя особа ОСОБА_2 Захір про звернення стягнення на предмет іпотеки,- залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної на протязі десяти днів, з дня отримання цієї ухвали.

У разі, якщо у вказаний строк недоліки, вказані в ухвалі, не буде усунуто, позовна заява буде вважатися неподаною та повертається позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Роїк Д.Я.