Справа №295/2954/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.01.2020 року м. Житомир

Богунський районний суд міста Житомира в складі:

головуючого судді Перекупка І.Г.,

при секретарі судового засідання Поліщук К.Г.,

за участю позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Житомирі в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, заподіяної внаслідок залиття квартири, -

В С Т А Н О В И В:

До Богунського районного суду міста Житомира звернувся ОСОБА_1 з позовом до ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, заподіяної внаслідок залиття квартири, в якому просить стягнути з ОСОБА_3 на його, ОСОБА_1 користь 14 388,00 грн. заподіяної матеріальної шкоди та 100 000,00 грн. заподіяної моральної шкоди, суму сплаченого судового збору в розмірі 1 536,80 грн. та витрати по проведенню експертизи в розмірі 4 000,00 грн. Заявлені вимоги позивач обґрунтовує тим, що він являється власником магазину непродовольчих товарів, який знаходиться в АДРЕСА_1 . 30.10.2018 р. сталося затоплення належного позивачу магазину, внаслідок чого були пошкоджені стеля і стіни приміщення. Поверхом вище розташована квартира АДРЕСА_2 в тому ж будинку, в якій мешкає відповідач. Відшкодувати завдану матеріальну шкоду в добровільному порядку відповідач відмовляється. Зазначає, що він зазнав моральної шкоди, оскільки займається підприємницькою діяльністю та у зв`язку із залиттям магазину фактично залишився без місця роботи та втратив можливість заробляти кошти на прожиття та забезпечення своєї сім`ї.

Ухвалою суду від 11.03.2019 р. відкрито провадження по вищевказаній справі за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Слухання справи призначено на 17.04.2019 р.

17.04.2019 р. до судового засідання з`явився представник позивача. Від відповідача повернувся конверт у зв`язку зі збігом терміну зберігання. Оголошено перерву на 06.06.2019 р. (а. с. 44).

06.06.2019 р. до судового засідання з`явився представник позивача, надав заяву про не заперечення винесення заочного рішення. Від відповідача повернувся конверт у зв`язку зі збігом терміну зберігання. (а. с. 50-51).

06.06.2019 р. Богунським районним судом м. Житомира було винесено заочне рішення яким позов ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, заподіяної внаслідок залиття квартири, задоволено частково. Стягнуто з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 14 388,00 грн. заподіяної матеріальної шкоди та 1 000,00 грн. заподіяної моральної шкоди, стягнуто суму сплаченого судового збору в розмірі 1 536,80 грн. та витрати по проведенню експертизи у сумі 4 000,00 грн. (а. с. 53-57).

30.07.2019 р. до Богунського районного суду м. Житомира від ОСОБА_3 надійшла заява про скасування заочного рішення Богунського районного суду м. Житомира від 06.06.2019 р. (а. с. 67-69).

Ухвалою Богунського районного суду м. Житомира від 18.09.2019 р. скасовано рішення Богунського районного суду м. Житомира від 06.06.2019 р. та призначено справу до розгляду в спрощеному порядку з викликом сторін на 06.11.2019 р. на 16.30. (а. с. 99-100).

В судовому засіданні позивач наполягав на задоволені позовних вимог та в обгрунтування своєї позиції пояснив, що він являється приватним підприємцем, власником магазину непродовольчих товарів, який знаходиться у п`ятиповерховому будинку на першому поверсі по АДРЕСА_1 , що підтверджується договором купівлі-продажу приміщення від 08.10.2018 р. Власником і мешканцем квартири, що знаходиться над його магазином є відповідач - ОСОБА_3 . 30.10.2018 р. приблизно о 12.00 год. сталося затоплення належного його магазину, зі стелі почала текти вода, в результаті чого були пошкоджені стеля і стіни приміщення. Він звернувся до ЖБК «Полісся» з відповідною заявою про залиття належного йому приміщення і вжиття заходів до з`ясування причини затоплення. Відповідна комісія за результатами обстеження квартири АДРЕСА_3 , власником якої являється гр. ОСОБА_3 , встановила, що затоплення трапилось в наслідок пошкодження системи теплопостачання а саме корозії металу по різьбі у місці підключення опалювального приладу тобто у зоні відповідальності власника квартири АДРЕСА_3 , ОСОБА_3 . За його клопотанням була проведена експертиза яка встановила суму заподіяної йому шкоди яка становить 14 388,00 грн. (а. с. 10-20). Також просив стягнути з ОСОБА_3 , в порядку відшкодування, суму витрат на проведення вказаної експертизи - 4 000,00 грн., моральну шкоду у сумі 100 000,00 грн., яку обгрунтував тим, що магазин являється єдиним джерелом його прибутку, на його вихованні знаходиться троє неповнолітніх дітей та суму судових витрат - 1 536,80 грн.

Представник відповідача заперечував проти задоволення позовних вимог обгрунтовуючи свою позицію тим, що акт залиття квартири не відповідає дійсності так як був складений через два дні після відбуття самої події.

Дослідивши повно, всебічно та об`єктивно обставини справи, заслухавши учасників справи, оцінивши безпосередньо в судовому засіданні всі зібрані у справі докази в їх сукупності, суд, керуючись своїм внутрішнім переконанням, дійшов висновку про часткове задоволення позову.

Судом встановлено, що згідно договору купівлі-продажу приміщення № 10854 від 08.10.2018 р. ОСОБА_1 являється власником магазину непродовольчих товарів, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , посвідчений приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Сєтаком В.Я. (а. с. 31-32). Даний факт також підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Також з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності вбачається, що власником квартири АДРЕСА_4 , являється відповідач ОСОБА_3 (а. с. 33-34).

Згідно акту про залиття, аварію, який складений 02.11.2018 р. комісією у складі: голови комісії - головного інженера Душка С.П., юрисконсульта ОСОБА_4 , електрозварювальника ОСОБА_5 , представників організації, яка обслуговує внутрішньо будинкові інженерні мережі, 30.10.2018 р. в будинку АДРЕСА_5 , власником якої являється ОСОБА_3 трапилось пошкодження системи теплопостачання у зоні відповідальності власника квартири. У результаті якого було пошкоджено приміщення магазину ФОП Паламаржа. Пошкоджена підвісна стеля площею 12 м. кв., гіпсокартон на стіні на площі орієнтовно 12 м. кв. Причина залиття (аварії), що трапилася: корозія металу по різьбі у місці підключення опалювального приладу. (а. с. 22)

Згідно висновку експерта за результатами проведення будівельно-технічного дослідження № 367/12.18 від 17.12.2018 р. розмір відновлювального ремонту та матеріальної шкоди, заподіяної внаслідок залиття приміщення магазину по АДРЕСА_1 станом становить 14 388,00 грн. (а. с. 10-20).

Принцип свободи договору як один із загальних засад цивільного законодавства декларується в ст. 3 Цивільного кодексу України.

Відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (ст. 627 Цивільного кодексу України).

Згідно ст. ст. 177, 179 Житлового кодексу України - громадяни зобов`язані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання, до об`єктів благоустрою, додержувати правил утримання жилого будинку і придомової території, правил пожежної безпеки, додержувати чистоти і порядку в під`їздах, кабінах ліфтів, на сходових клітках і в інших місцях загального користування. Користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов`язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і прибудинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ч. 4 ст. 319 ЦК України власність зобов`язує.

Статтями 322, 323 ЦК України встановлено, що власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Ризик випадкового знищення чи випадкового пошкодження (псування) несе його власник, якщо інше не встановлено договором або законом.

Законом України «Про житлово-комунальні послуги» визначено, що внутрішньобудинкові системи багатоквартирного будинку це механічне, електричне, газове, сантехнічне та інше обладнання в будинку, яке обслуговує більше одного житлового та/або нежитлового приміщення, у тому числі комунікації до обладнання споживача, системи автономного теплопостачання, бойлерні та елеваторні вузли, обладнання протипожежної безпеки, вентиляційні канали та канали для димовидалення, обладнання ліфтів, центральних розподільних щитів електропостачання від зовнішньої поверхні стіни будівлі до точки приєднання житлового (нежитлового) приміщення.

Крім того, Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Держжитлокомунгоспу від 17.05.2015 р. №76 визначено, що внутрішньо будинковою системою є мережі, арматура на них, прилади та обладнання, засоби обліку та регулювання споживання житлово-комунальних послуг, які розміщені в межах будинку, споруди, системи протипожежного захисту. Точка розподілу - місце передачі послуги від однієї особи до іншої, облаштоване засобами обліку та регулювання.

Відповідно до п. п. 4, 5 Порядку обслуговування внутрішньобудинкових систем теплопостачання, водопостачання, водовідведення та постачання гарячої води, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України, обслуговування внутрішньобудинкових систем теплопостачання, водопостачання, водовідведення та постачання гарячої води багатоквартирного будинку здійснюється виконавцем та включає комплекс робіт з технічного обслуговування та проведення поточного ремонту внутрішньобудинкових систем від зовнішньої поверхні стіни будинку до точки приєднання житлового (нежитлового) приміщення протягом усього періоду їх експлуатації.

Обслуговування систем теплопостачання, водопостачання, водовідведення та постачання гарячої води в межах житлового (нежитлового) приміщення від точки приєднання здійснюється його власником (співвласниками).

Утримання та ремонт (своєчасна заміна) внутрішньо квартирних мереж водопостачання є обов`язком власника квартири, відповідно до ст. 151 ЖК України та ст. 322 ЦК України.

Право на відшкодування шкоди, згідно з вимогами ч. 3 ст. 386 ЦК України, має власник, права якого порушені.

Згідно ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Суд наголошує, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, потрібно мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.

Неправомірною можна вважати будь-яку поведінку, внаслідок якої завдано шкоду, якщо заподіювач шкоди не був уповноважений на такі дії. Під майновою шкодою слід розуміти втрату або пошкодження майна потерпілого. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов`язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об`єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди. Наявність всіх вищезазначених умов є обов`язковою для прийняття судом рішення про відшкодування завданої шкоди.

Таким чином, деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за вини заподіювача шкоди. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов`язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об`єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди.

При цьому у спорах про відшкодування шкоди діє презумпція заподіювача шкоди, згідно з якою саме відповідач доводить відсутність своєї вини у завданні шкоди.

Відповідно до ч. 2 ст. 22 ЦК України збитками є витрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки): доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушено (упущена вигода).

Відповідно до ч. 1 ст. 1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Відповідно до змісту ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Статтею 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Враховуючи, що відповідачі не спростували презумпцію їх вини у заподіянні шкоди позивачу, матеріалами справи підтверджено факт залиття квартири позивача, тому відповідно до вимог ст. 1166 ЦК України позовні вимоги підлягають задоволенню і з відповідачів в солідарному порядку на користь позивача слід стягнути 14 388,00 грн. матеріальної шкоди.

В частині позовних вимог про відшкодування моральної шкоди у розмірі 100 000 грн., суд зазначає наступне.

Порядок відшкодування моральної шкоди визначається законодавством.

Статтею 23 ЦК України, встановлено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її права, яка полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншими ушкодженнями здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів.

Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вона є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом.

Пунктом 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31.03.1995 р. «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» встановлено, що під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Моральна шкода може полягати у моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження громадського життя, настанні негативних наслідків.

Згідно ст. 1167 ЦК України моральна шкода відшкодовується особою, яка заподіяла шкоду, якщо вона не доведе, що моральна шкода заподіяна не з її вини.

Розмір відшкодування визначається судом з урахуванням суті позовних вимог, характеру діяння особи, яка заподіяла шкоду, фізичних чи моральних страждань потерпілого, а також інших негативних наслідків.

Під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Пунктом 5 даної Постанови визначено, що відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Зокрема, підлягає з`ясуванню, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.

У ході судового засідання безспірно встановлено, що позивачу внаслідок затоплення його приміщення, що сталося з вини відповідачів, спричинено втрати немайнового характеру у вигляді страждань, порушення звичного способу життя та необхідності докладання додаткових зусиль для його відновлення.

Враховуючи принципи справедливості та розумності, виходячи з тяжкості та тривалості моральних страждань, суд вважає за необхідне визначити розмір моральної шкоди 3 000 грн.

Відповідно до ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.

За приписами частин 6, 7 ст. 139 ЦПК України, розмір витрат на підготовку експертного висновку на замовлення сторони, проведення експертизи, залучення спеціаліста, оплати робіт перекладача встановлюється судом на підставі договорів, рахунків та інших доказів. Розмір витрат на оплату робіт залученого стороною експерта, спеціаліста, перекладача має бути співмірним зі складністю відповідної роботи, її обсягом та часом, витраченим ним на виконання робіт.

Вартість проведення експертного будівельно-технічного дослідження складає 4 000,00 грн., що підтверджується копією квитанції прибуткового ордеру № 367/12.18 від 20.12.2018 року (а. с. 21), на підставі чого суд вважає, що вимоги позивача про стягнення з відповідача витрат за проведення експертного будівельно-технічного дослідження в розмірі 4 000,00 грн. підлягають задоволенню.

Позивачем сплачено судовий збір в сумі 1 536,80 грн. У зв`язку з тим, що відповідач надав довідку як інваліда ІІ групи (а. с. 76), його звільнено від сплати (компенсації сплати) судового збору. (ч. 6 ст. 141 ЦПК України).

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 4, 12-13, 19, 81, 141, 247, 258, 259, 265, 268, 273, 280, 288, 354, 355 ЦПК України, ст.ст.15, 16, 23, 322, 323, 1166, 1167, 1192 ЦК України, суд -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, заподіяної внаслідок залиття квартири, задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 14 388,00 грн. заподіяної матеріальної шкоди.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 витрати по проведенню експертизи в розмірі 4 000 (чотири тисячі) 00 грн .

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 3 000 (три тисячі) 00 грн. в рахунок відшкодування завданої моральної шкоди.

В задоволенні решти вимог відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Богунський районний суд м. Житомира протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя І.Г. Перекупка