У Х В А Л А

про забезпечення позову

04 листопада 2020 року місто Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі судді Ларіонової Н.М., розглянувши заяву представника позивача - адвоката Герасимова П.О. про забезпечення позову та матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Купреєва Світлана Петрівна про визнання квартири спільною сумісною власністю, визнання недійсним договору, визнання права власності на нерухоме майно,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до Подільського районного суду м. Києва із позовною заявою, в якій просить: 1) визнати спільною сумісною власністю подружжя ОСОБА_3 та ОСОБА_1 квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 37,7 кв.м., житловою площею 28 кв.м.; 2) визнати недійсним договір купівлі-продажу квартири від 05.09.2012 року, укладений між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Купреєвою С.П., зареєстрований реєстр за № 5081; 3) визнати за ОСОБА_1 право власності на квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 37,7 кв.м., житловою площею 28 кв.м.

Ухвалою від 04.11.2020 р. відкрито провадження у справі № 758/12221/19 за вказаним позовом.

30.10.2020 року одночасно з позовною заявою до суду представником позивача було подана заява про забезпечення позову, в якій просить накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 37,7 кв.м., житловою площею 28 кв.м. Заява обґрунтована тим, що в позовній заяві позивач просить визнати недійсним договір купівлі-продажу квартири від 05.09.2012 року, укладений між позивачем та відповідачем, зареєстрований в реєстрі за № 5081, на підставі якого було відчужено спірну квартиру, скасувати відповідний запис в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно від 10.09.2012 року про державну реєстрацію права власності на квартиру, а також визнати за позивачем право власності на спірну квартиру АДРЕСА_1 . ІНФОРМАЦІЯ_1 Право власності на спірну квартиру було позивачем та її чоловіком ОСОБА_3 набуто під час перебування у шлюбі. ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 помер і приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Савельєвим А.Ю. за заявою позивача було відкрито спадкову справу № 66015750. Після відкриття спадкової справи позивачу стало відомо, що за життя її чоловік ОСОБА_3 без відома позивача розпорядився спірною квартирою шляхом продажу ОСОБА_2 згідно договору купівлі-продажу квартири від 05.09.2012 р. Позивачу про укладення договору ніхто не повідомляв, згоди на укладання договору та розпорядження спільною квартирою, в тому числі нотаріально засвідченої, позивач не надавала. На даний момент згідно з інформаційної довідки № 214952826 від 03.07.2020 р. квартиру зареєстровано за відповідачем, яка є громадянкою Російської Федерації з 2006 р. та постійно проживає в Російській Федерації. Вказані обставини, на думку позивача, зумовлюють необхідність вжити заходи забезпечення позову.

Відповідно до ст.ст.149 ч., 150 ч.1ЦПК України забезпечення позову за заявою осіб, які беруть участь у справі. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має на звернутися до суду.

Пункт 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 р. № 9 «Про практику застосування судами процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» зазначає, що, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Постановою Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» встановлено, що забезпечення позову - це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог.

Згідно ст. 150 ЦПК України позов забезпечується: 1) накладенням арешту на майно або грошові кошти, що належать відповідачеві і знаходяться у нього або в інших осіб; 2) забороною вчиняти певні дії.

Згідно ст.150 ч.3 ЦПК України види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Приймаючи до уваги наведені норми процесуального законодавства, з врахуванням роз`яснення Верховного Суду України, виходячи з оцінки обґрунтованості доводів щодо необхідності вжиття заходів забезпечення позову з урахуванням розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін; наявності зв`язку між заходом щодо забезпечення позову і предметом позовної вимоги, в тому числі, спроможності заходів, який заявник просить вжити у порядку забезпечення позову, забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів, суд вважає, що заява про забезпечення позову підлягає задоволенню.

Встановлено, що між сторонами дійсно існує спір щодо квартири АДРЕСА_1 що належить на праві власності ОСОБА_2 , а відтак незабезпечення позову може утруднити або зробити неможливим виконання рішення про задоволення позову, оскільки сторона відповідача може у будь-який час відчужити спірне майно.

Відповідно до ст.150 ч.1 ЦПК України встановлений арешт майна, що належить відповідачеві та заборона вчиняти певні дії, є видом забезпечення позову.

Згідно з інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно ОСОБА_2 є власником квартири, на яку просить накласти арешт позивач.

У зв`язку з чим, заява позивача про забезпечення позову підлягає задоволенню.

Відповідно до ст.153 ч.9 ЦПК України ухвала про накладення арешту підлягає негайному виконанню.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.149-150, 258-260, 353 ЦПК України,-

У Х В А Л И В:

Заяву представника позивача - адвоката Герасимова П.О. про забезпечення позову - задовольнити.

Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 37,7 кв.м., житловою площею 28 кв.м., яка належить ОСОБА_2 ( РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_2 ) на праві власності.

Заборонити ОСОБА_2 ( РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_2 ) та особам, що мають повноваження державного реєстратора, вчинення дій, спрямованих на відчуження, розпорядження та (або) реєстрацію, перереєстрацію зареєстрованого за ОСОБА_2 ( РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_2 ) на праві власності нерухомого майна, а також вчиняти будь-які дії щодо квартири АДРЕСА_1 , яка належить на праві власності ОСОБА_2 ( РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_2 ) та будь-які дії щодо внесення записів про припинення/зміну/скасування/поновлення та інші дії, у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстру права власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон і відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна.

За даною ухвалою є: стягувач - ОСОБА_1 ( РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 ); боржник - ОСОБА_2 ( РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_2 ).

Копію ухвали скерувати позивачу для пред`явлення в установленому законом порядку для виконання і внесення відомостей до Державного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого та рухомого майна.

Копію ухвали після її виконання направити відповідачу - для відмова

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання.

Строк пред`явлення ухвали до виконання - протягом розгляду цивільної справи № 758/12221/19.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду з подачею апеляційної скарги через Подільський районний суд м.Києва протягом 15 днів з дня складання ухвали.

Учасник справи, якому копія ухвали не була вручена в день її складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 15 днів з дня вручення йому копії ухвали.

СуддяН. М. Ларіонова