09.12.2020
Справа № 642/6452/20
Провадження № 2/642/1803/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без руху

09 грудня 2020 року суддя Ленінського районного суду м. Харкова Гримайло А.М. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до Харківського учбово-виробничого підприємства №2 Українського товариства глухих, третя особа: Харківська міська рада про визнання права власності за набувальною давністю, -

ВСТАНОВИВ:

04 грудня 2020 року, до Ленінського районного суду м.Харкова надійшла зазначена позовна заява, в якій позивачі просять постановити рішення, яким визнати право власності за ними на квартири АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 , АДРЕСА_4 за набувальною давністю.

Дослідивши позовну заяву суд вважає, що заяву згідно з ч. 1 ст. 185 ЦПК України, належить залишити без руху, виходячи з наступного.

Позивачами в поданій позовній заяві не вказана обов`язкова інформація, яка повинна бути зазначена, відповідно до 175 ЦПК, а саме, не зазначено ціну позову, а також не зазначені обов`язкові характеристики майна, житлова та загальна площа квартир, характеристики технічного стану станом на 2020 рік, а саме не надано технічного паспорту на зазначені житлові приміщення.

Згідно зі ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості. Якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Постановою Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах за позовами про захист права власності» № 20 від 22.12.1995 р. зі змінами та доповненнями від 25.05.1998 р. визначено, що вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутності - за дійсною вартістю майна на час розгляду спору.

Відповідно до вимог п.9 ч.1 ст.80 ЦПК України та роз`яснень, що містяться в постанові Пленуму ВСУ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17.10.2014, розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно визначається з урахуванням дійсної вартості спірного майна.

Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Суд зазначає, що дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Тобто, ціна позову повинна бути визначена на момент пред`явлення позову з урахування грошової оцінки - об`єктивної ринкової вартості об`єкта.

Механізм проведення оцінки нерухомого майна для цілей обчислення, зокрема судового збору, визначений постановою Кабінету Міністрів України «Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» від 21 серпня 2014 року № 358.

У відповідності до п. п. 1 п. 1 вказаної вище постанови оціночною вартістю є ринкова вартість, розрахована відповідно до національних стандартів та інших нормативно-правових актів з питань оцінки майна і майнових прав.

Також, згідно вимог даної постанови, оцінка об`єкта для цілей оподаткування здійснюється суб`єктами оціночної діяльності, які відповідають вимогам, установленим Законом України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», у складі яких працює хоча б один оцінювач, який отримав кваліфікаційне свідоцтво оцінювача відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» хоча б за однією з таких спеціалізацій у межах напряму 1 «Оцінка об`єктів у матеріальній формі» і напряму 2 «Оцінка цілісних майнових комплексів, паїв, цінних паперів, майнових прав та нематеріальних активів, у тому числі прав на об`єкти інтелектуальної власності»

Документ, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору це звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»).

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання цивільного позову майнового характеру встановлена на рівні 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Визначення позивачу розміру судового збору не буде перешкодою йому в доступі до правосуддя, оскільки останній в контексті пункту 1 статті 6Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини не може бути абсолютним і підлягає державному регулюванню й обмеженню. Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений ЦПК. Процесуальні дії судді чітко врегульовані нормами ЦПК, які повинні правильно розумітися сторонами і застосовуватися, починаючи з моменту пред`явлення позову до суду.

З матеріалів справи вбачається, що позивачами було сплачено суму судового збору у розмірі по 840 грн. 80 коп. за кожну вимогу, та вказана сума є оплатою судового збору за подання немайнову вимогу. Позовна заява яка була подана позивачами, має майновий характер, тому останнім необхідно додати документ який підтверджує вартість майна, що є предметом спору, та доплатити суму судового збору.

Позивачі наведені вище норми законодавства не виконав, звіт про оцінку спадкового майна не надав, тому враховуючи вищенаведене, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху та надати позивачам строк для виправлення недоліків шляхом надання звіту про оцінку нежитлового приміщення, на момент пред`явлення позову складеного уповноваженою особою та зазначення відповідної ціни позову, а також додання обов`язкових додатків до позовної заяви, технічного паспорту та копії ордеру на підставі якого позивачі отримали право на користування зазначеними житловими приміщеннями.

Сплачену кожним позивачем суму судового збору в розмірі 840, 80 грн., без ціни позову, суд прийняти не може.

Згідно з вимогами ч.1 ст.185 ЦПК України суд, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З викладеного слідує, що позивачам слід надати відомості, які б підтверджували дійсну реальну вартість нерухомого майна, квартири з зазначенням усіх її технічних характеристик на день звернення до суду та зазначити реальну ціну позову, виходячи з вартості квартири.

Оскільки, додані позивачами документи унеможливлюють визначити правильність сплати судового збору, то після визначення ціни позову, слід доплатити судовий збір за вимоги майнового характеру.

Таким чином, позивачі, відповідно до ч. 2 ст. 60 ЦПК України повинені провести оцінку квартир АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 , АДРЕСА_4 , сплатити судовий збір в дохід державного бюджету, у розмірі визначеному Законом, зробити технічну документацію на зазначені квартири, а саме технічний паспорт та усунути недоліки зазначені в ухвалі.

Враховуючи вищевикладене, вважаю, що позивачам слід надати термін для усунення недоліків позовної заяви, шляхом подачі позовної заяви, оформленої у відповідності до вимог ЦПК України.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.185, 260, 294, 318 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до Харківського учбово-виробничого підприємства №2 Українського товариства глухих, третя особа: Харківська міська рада про визнання права власності за набувальною давністю - залишити без руху, надавши позивачу строк десяти днів з дня отримання копії даної ухвали, для усунення недоліків позовної заяви.

Роз`яснити позивачеві, що у разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовна заява вважається неподаною та повертається позивачеві зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.М.Гримайло