Кегичівський районний суд Харківської області
Справа № 624/763/19
№ провадження 2/624/7/20
РІШЕННЯ

іменем України

смт. Кегичівка 13 січня 2020 року

Кегичівський районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді Куст Н.М., за участю секретаря судового засідання Проскурні Л.М.,

розглянув у відкритому підготовчому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу №624/763/19,

ім`я (найменування) сторін:

позивач: ОСОБА_1 ,

відповідач: ОСОБА_2 ,

вимоги позивача: про розірвання шлюбу.

ВСТАНОВИВ:

Виклад позиції позивача.

26 вересня 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, у якому просить розірвати шлюб з ОСОБА_2 , посилаючись на те, що їх шлюб був зареєстрований 21 листопада 2015 року. Від шлюбу мають сина - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Сімейне життя з відповідачем не склалося через відсутність взаєморозуміння, різні склади характерів. Вказує, що фактичні шлюбні відносини припинені з липня 2018 року. Неодноразово були способи примирення, які не дали позитивних результатів. В зв`язку з цим вважає, що подальше подружнє життя й збереження їхньої сім`ї є неможливим.

Заяви, клопотання, процесуальні дії у справі.

30 жовтня 2019 року, на виконання вимог ч.6 ст.187 ЦПК України, судом направлено звернення до Хмельницької міської ради Хмельницької області, щодо місця перебування та місця проживання відповідача.

19 листопада 2019 року до суду надійшла відповідь на вказаний запит, відповідно до якого відомості щодо реєстрації відповідача на території Хмельницької міської ради відсутні.

20 листопада 2019 року ОСОБА_1 надала заяву, в якій просить прийняти уточнені відомості щодо місця реєстрації та фактичного місця проживання відповідача.

20 листопада 2019 року, на виконання вимог ч.6 ст.187 ЦПК України, судом направлено звернення до Деражнянської міської ради Хмельницької області, щодо місця перебування та місця проживання відповідача.

26 листопада 2019 року до суду надійшла відповідь на вказаний запит, відповідно до якого повідомлено, що повноваження щодо реєстраційного обліку с. Бомково, Деражнянського району, Хмельницької області до повноважень Деражнянської міської ради не відносяться.

03 грудня 2019 року, на виконання вимог ч.6 ст.187 ЦПК України, судом направлено звернення до Заньковецької сільської ради Хмельницької області, щодо місця перебування та місця проживання відповідача.

12 грудня 2019 року до суду надійшла відповідь на вказаний запит, відповідно до якого відповідач зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвалою суду від 12 грудня 2019 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 13 січня 2020 року.

Сторони у судове засідання не з`явились, натомість надали заяви про: позивач - позов підтримує, відповідач його визнає, обоє просять розглянути справу без їх участі, не заперечують проти прийняття рішення у підготовчому судовому засіданні, проти надання строку на примирення заперечили. Повідомили, що дитина після розірвання шлюбу буде проживати із позивачем, позивач просить залишити їй шлюбне прізвище, судові витрати просить стягнути з відповідача.

Відповідно до ч.3 ст.211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Згідно ч.3 ст.200 ЦПК, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Частиною 4 ст.200 ЦПК України встановлено, що ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу.

За змістом ч.1 ст.206 ЦПК України відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

Як передбачено 4 ст.206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Фактичні обставини, встановлені судом, норми права, які застосовував суд, мотиви суду.

Судом установлено, що сторони перебувають у зареєстрованому шлюбі з 21 листопада 2015 року, що зареєстрований відділом державної реєстрації актів цивільного стану Деражнянського районного управління юстиції у Хмельницькій області, актовий запис №115, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 від 21 листопада 2015 року (а.с.5).

Від шлюбу сторони мають сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (копія, а.с.6).

Згідно з ч.ч.3,5 ст. 56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до збереження шлюбних відносин є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.

Згідно статті 51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.

Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування до шлюбу не допускається (ст.24 СК України).

Як встановлено ч.2 ст. 36 СК України шлюб не може бути підставою для надання особі пільг чи переваг, а також для обмеження її прав та свобод, які встановлені Конституцією України.

Ч.1 ст. 1 ст. 104 СК України передбачено, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання.

Згідно вимог ч.3 ст.105 СК України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду.

Проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.

Шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, який ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. За таких обставин, коли обов`язки дружини та чоловіка зі спільного піклування про побудову сімейних відносин на почуттях взаємної любові, поваги, дружби, взаємодопомоги припинені, подальше збереження шлюбу є неможливим.

Частиною 1 ст. 110 СК України передбачено, що позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Зберегти сім`ю сторін не уявляється можливим, тому що між сторонами відсутнє взаєморозуміння, шлюбно-сімейні відносини припинені.

Як роз`яснено в п.10 № Постанови Пленуму Верховного Суду України від 21 грудня 2007 року № 11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.

Суд вважає, що за таких обставин, сім`я розпалася повністю та відновлена бути не може, оскільки сторони проживають окремо, проти надання строку на примирення категорично заперечили, ці стосунки суперечать інтересам позивача, який не бажає подальшого перебування у шлюбі, тому шлюб необхідно розірвати.

Згідно ч.2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.

Крім того, відповідно до статті 113 Сімейного кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище, таким чином прохання відповідача про те, щоб після розірвання шлюбу іменуватися прізвищем набутим у зв`язку з реєстрацією шлюбу є законним та обґрунтованим, а тому підлягає задоволенню.

Згідно частини другої статті 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Частиною третьою статті 115 Сімейного кодексу України передбачено, що документом, який засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Судові витрати по справі у порядку ст. 141 ЦПК України стягнути з відповідача на користь позивача.

Відповідно до ст. 259 ЦПК України суди ухвалюють рішення іменем України негайно після закінчення судового розгляду. Рішення суду приймаються, складаються і підписуються в нарадчій кімнаті складом суду, який розглянув справу.

Як встановлено ст.129-1 Конституції України суд ухвалює рішення іменем України.

Керуючись ст.ст. 7, 12, 13, 81, 89, 200, 206, 258, 259, 263-265, 273, 354 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Позов ОСОБА_1 задовольнити повністю.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1 (дошлюбне прізвище - ОСОБА_4 ), ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що зареєстрований 21 листопада 2015 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану Деражнянського районного управління юстиції у Хмельницькій області, актовий запис №115.

Залишити ОСОБА_1 після розірвання шлюбу прізвище « ОСОБА_1 ».

Роз`яснити сторонам, що у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Документом, який засвідчує факт розірвання шлюбу судом є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Судові витрати зі сплати судового збору стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 в сумі 768 (сімсот шістдесят вісім) грн. 40 коп.

Рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надіслати до Кегичівського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Апеляційна скарга на рішення суду подається Харківському апеляційному суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення відповідно до п.п.15.5 п.15 Перехідних положень ЦПК України через Кегичівський районний суд Харківської області.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне найменування (ім`я) сторін:

позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженка с. Дивне, Новотроїцького району, Херсонської області, паспорт серії НОМЕР_2 , ІПН НОМЕР_3 , зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_2 .

відповідач: ОСОБА_2 , уродженець с. Підлісне, Деражнянського району, Хмельницької області, ІПН НОМЕР_4 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_3 .

Суддя Н.М. Куст