Провадження № 2/185/1416/20
07 грудня 2020 року м.Павлоград
В провадженні Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» про відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок професійного захворювання та виробничої травми при виконанні трудових обов`язків.
В судовому засіданні представник відповідача підтримав та уточнив раніше заявлене клопотання про витребування доказів, та просить витребувати від КЗ «Обласний клінічний центр медико-соціальної експертизи Дніпропетровської обласної ради» наступні документи: завірені належним чином копії первинних довідок МСЕК на ім`я ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , акту огляду МСЕК № 251, з особистої справи МСЕК ОСОБА_1 завірені належним чином копії всіх актів, що маються в справі, копії індивідуальної програми реабілітації інваліда починаючи з дня первинного обстеження ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на МСЕК.
Представник позивача в судовому засіданні не заперечувала щодо витребування вищевказаних доказів.
Суд, вислухавши учасників процесу, вивчивши матеріали справи, приходить до наступного.
Стаття 2 ЦПК України встановлює завдання та основні засади цивільного судочинства, яким є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Згідно з частинами 1 та 2 статті 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Відповідно до ч. 1 ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.
Однією з основних засад цивільного судочинства є принцип верховенства права.
Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.
Приймаючи до уваги заявлені вимоги і наявні у матеріалах справи докази, а також враховуючи, що обставини справи з`ясовуються судом на засадах змагальності, тому для з`ясування обставин справи, повного та всебічного розгляду справи необхідно частково задовольнити клопотання представника відповідача про витребування доказів.
На підставі вищенаведеного, керуючись ст. 83, 84,260 ЦПК України, суд
П О С Т А Н О В И В:
Задовольнити клопотання представника відповідача про витребування доказів у справі за позовом ОСОБА_1 до ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» про відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок професійного захворювання та виробничої травми при виконанні трудових обов`язків.
- первинних довідок МСЕК на ім`я ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,
- акту огляду МСЕК № 251,
- з особистої справи МСЕК ОСОБА_1 завірені належним чином копії всіх актів, що маються в справі,
- індивідуальної програми реабілітації інваліда починаючи з дня первинного обстеження ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на МСЕК.
Повідомити сторони про явку в судове засідання на 03 лютого 2021 року о 10:00 годині.
Ухвалу направити для виконання.
Роз`яснити, що відповідно до ст. 84 ЦПК України будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду.
Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.
У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.
Роз`яснити ст. 148 ЦПК України, відповідно до якої суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі до від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках: невиконання процесуальних обов`язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу, зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству. У випадку невиконання процесуальних обов`язків, зловживання процесуальними правами представником учасника справи суд з урахуванням конкретних обставин справи може стягнути штраф як з учасника справи, так і з його представника.
Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту її проголошення.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Ухвала знаходиться в Єдиному державному реєстрі судових рішень за веб-адресою: http://reyestr.court.gov.ua.

Суддя А. С. Зінченко