справа № 631/765/20
провадження № 2/631/675/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 грудня 2020 року селище міського типу Нова Водолага

Нововодолазький районний суд Харківської області у складі судді Трояновської Т. М. розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулась до Нововодолазького районного суду Харківської області з позовною заявою до ОСОБА_3 , в якій просить розірвати шлюб, який був зареєстрований між нею та ОСОБА_4 04 травня 2017 року Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, про що складено відповідний актовий запис за № 824.

Ознайомившись зі змістом позовної заяви, судом встановлено, що ОСОБА_1 звертаючись з вказаним позов до Нововодолазького районного суду Харківської області посилається на приписи статті 27 Цивільного процесуального кодексу України, зазначаючи, місцем проживання відповідача була адреса її реєстрації, де вона мешкала раніше, а саме: АДРЕСА_1 .

Вирішуючи питання щодо можливості відкриття провадження по даній справі з`ясовано, що позов подано до суду з порушенням правил територіальної підсудності.

Відповідно до статті 19 Цивільного процесуального кодексу України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

При зверненні до суду з відповідним позовом позивач повинен дотримуватися вимог закону щодо підсудності розгляду цивільних справ, передбачених главою 2 розділу І Цивільного процесуального кодексу України.

За загальними правилами підсудності позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом (частина 1 статті 27 Цивільного процесуального кодексу України).

У відповідності до положень частини 6 статті 187 Цивільного процесуального кодексу України, у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

Згідно повідомлення Старовірівської сільської ради Нововодолазького району Харківської області за № 1554, що надійшло до суду 10 грудня 2020 року та зареєстроване за вхідним № 6798/20-вх. вбачається, що громадянин ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за адресою: АДРЕСА_1 А зареєстрованим ніколи не був та фактично за вказаною адресою не проживав.

Аналогічні дані щодо відсутності місця реєстрації відповідача за вищевказаною адресою також підтверджуються повідомленням Центру надання адміністративних послуг Старовірівської сільської ради Нововодолазького району Харківської області від 15 жовтня 2020 року за № 1380, які надійшли за адресою суду 07 жовтня 2020 року та зареєстровані за вхідним № 5710/20-вх.

При цьому суд не бере до уваги акт про фактичне місце проживання подружжя, який складений 01 вересня 2020 року у місті Харкові трьома громадянами України підписи яких у встановленому законом порядку не засвідчені, оскільки зазначений документ не має статусу офіційного, до того ж з його змісту встановлено, що фактично останнє відоме місце проживання відповідача ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з 2018 року є: АДРЕСА_2 .

Вищезазначена адреса також вказана позивачем у позові як фактичне місце мешкання відповідача ОСОБА_3 .

Слід відмітити, що положення статті 27 Цивільного процесуального кодексу України є імперативними у частині вимоги пред`явлення позову до відповідача саме за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання (перебування), який в даному випадку на території Нововодолазького району Харківської області не зареєстрований та фактично не мешкає.

Підстав, які б згідно з частиною 2 статті 28 Цивільного процесуального кодексу України дозволили позивачу обирати підсудність у Нововодолазькому районному суді Харківської області з урахуванням предмету спору, який виник у сторін, суд, з урахуванням долучених до позову додатків, не вбачає. А тому суд позбавлений можливості застосувати правила альтернативної підсудності та прийняти справу до свого провадження, оскільки позовна заява не містить доказів того, що на утриманні позивачки ОСОБА_1 є малолітні або неповнолітні діти, або того, що вона не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача, або, що є домовленість подружжя про розгляд справи за місцем проживання позивачки.

Разом із тим, згідно інформаційної довідки, наданої Відділом обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ГУ ДМС України в Харківській області, отриманою судом в порядку частини 6 статті 187 Цивільного процесуального кодексу України, яка надійшла на адресу суду 04 грудня 2020 року та зареєстрована за вхідним № 6709/20-вх. й передана головуючому судді 10 грудня 2020 року, вбачається, що відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованим у місті Харкові та Харківській області не значиться.

Приписами частини 9 статті 28 Цивільного процесуального кодексу України визначено, позови до відповідача, місце реєстрації проживання або перебування якого невідоме, пред`являються за місцезнаходженням майна відповідача чи за останнім відомим зареєстрованим його місцем проживання або перебування чи постійного його заняття (роботи).

Як вже зазначалося вище, із матеріалів цивільного позову встановлено, що останнім відомим місцем проживання (перебування) відповідача по справі ОСОБА_3 є АДРЕСА_2 , яке територіально відносить до московського району міста Харкова.

Відповідно до положень частини 9 статті 187 Цивільного процесуального кодексу України, якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.

Пунктом 1 частини 1 статті 31 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Згідно з статтею 32 Цивільного процесуального кодексу України, спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

За наведених обставин, враховуючи, що останнє відоме місце перебування відповідача знаходитьсяна території на яку не поширюється юрисдикція (підсудність) Нововодолазького районного суду Харківської області, та для даного позову не можливо застосувати правила альтернативної підсудності, визначені частиною 2 статті 28 Цивільного процесуального кодексу України, суд вважає за необхідне у відповідності до частини 9 статті 187 та на підставі пункту 1 частини 1 статті 31 Цивільного процесуального кодексу України передати дану справу на розгляд до Московського районного суду міста Харкова

Керуючись статтями 3, 19, 27, 28, 31, 32, частинами 6 та 9 статті 187, статтями 213, 258, 260, 261, 352 355 Цивільного процесуального кодексу України, суд

У Х В А Л И В:

Цивільну справу з єдиним унікальним № 631/765/20 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, передати на розгляд до Московського районного суду міста Харкова (61005, місто Харків, проспект Ювілейний, будинок № 38 Є).

Передача справи на розгляд іншого суду за встановленою Цивільним процесуальним кодексом України підсудністю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини 1 статті 31 Цивільним процесуальним кодексом України, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду або через Нововодолазький районний суд Харківської області (відповідно до пункту 15.5 розділу 1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України) протягом п`ятнадцяти днів з дня складання ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження такої ухвали, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали суду та з інших поважних причин.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження.

Суддя: Т. М. Трояновська