Справа №443/1794/16-ц
Провадження №2/443/294/20
РІШЕННЯ

іменем України

01 грудня 2020 року місто Жидачів

Жидачівський районний суд Львівської області в складі:

головуючого судді Павліва А.І.,

секретар судового засідання Стасів С.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання права власності на частину спадкового майна в порядку спадкування за законом, зустрічний позов ОСОБА_3 , законного представника ОСОБА_4 ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності на частину спадкового майна в порядку спадкування за законом,

за участю:

позивачки (відповідачки за зустрічним позовом) ОСОБА_1 ,

представника позивачки

(відповідачки за зустрічним позовом) ОСОБА_5 ,

відповідача (позивача за зустрічним позовом) ОСОБА_3

законного представника відповідачки ОСОБА_4 ОСОБА_2 ,

встановив:

Стислий виклад позиції сторін.

ОСОБА_1 (позивачка за первинним позовом) подала до суду позовну заяву до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 (відповідачі), в якій просить визнати за нею в порядку спадкування за законом після смерті її сина ОСОБА_6 право на 1/12 частину квартири АДРЕСА_1 .

В обґрунтування своїх вимог щодо предмета спору ОСОБА_1 покликається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її син ОСОБА_6 . Після його смерті відкрилася спадщина, до складу якої входить належна йому 1/3 частина квартири АДРЕСА_1 , яку він успадкував після смерті свого батька ОСОБА_7 . Заповіту син не залишив, отже спадкування відбулося за законом. Вона звернулася у державну нотаріальну контору із заявою про прийняття спадщини, однак їй відмовлено у оформлені спадщини, оскільки право власності на 1/3 частину квартири, що належала померлому, не зареєстроване в Стрийському МБТІ.

13.12.2016 законний представник відповідачів за первинним позовом ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ОСОБА_2 подала зустрічну позовну заяву (а.с.24-25), в якій просить визнати за ОСОБА_3 в порядку спадкування за законом після смерті його батька ОСОБА_6 право на 3/24 частини квартири АДРЕСА_1 . Визнати за ОСОБА_4 в порядку спадкування за законом після смерті її батька ОСОБА_6 право на 3/24 частини квартири АДРЕСА_1 .

В обґрунтування своїх вимог щодо предмета спору ОСОБА_2 покликається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її чоловік ОСОБА_6 . Після його смерті відкрилася спадщина, до складу якої входить належна йому 1/3 частина квартири АДРЕСА_1 , яку він успадкував після смерті свого батька ОСОБА_7 . Заповіту чоловік не залишив, отже спадкування відбулося за законом. Окрім неї до першої черги спадкування за законом входять мати померлого ОСОБА_1 , а також їх діти ОСОБА_3 та ОСОБА_4 . У встановлений законом строк вона звернулася до нотаріуса із заявою про відмову від спадщини на користь своїх дітей в рівних частинах. Таким чином кожен з дітей має право успадкувати по 3/24 частини квартири АДРЕСА_1 .

У судовому засіданні позивачка за первинним позовом (відповідачка за зустрічним позовом) ОСОБА_1 свій позов підтримала повністю,а зустрічний позов визнала повністю. Крім цього, просить суд не брати до уваги подану нею 08.09.2020 заяву про уточнення позовних вимог (а.с.80).

Відповідачі за первинним позовом (позивачі за зустрічним позовом) ОСОБА_3 , законний представник ОСОБА_4 ОСОБА_2 свій позов підтримали повністю, а первинний позов визнали повністю. Крім цього, просять суд не брати до уваги подану ними 08.09.2020 заяву про уточнення позовних вимог (а.с.69).

Відповідачка за первинним позовом (позивачка за зустрічним позовом) ОСОБА_4 у судове засідання не з`явилася, однак подала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності. Просить не брати до уваги подану нею 08.09.2020 уточнену позовну заяву Первинний позов визнає повністю.

Заяви та клопотання учасників справи.

Відповідачка за первинним позовом (позивачка за зустрічним позовом) ОСОБА_2 подала клопотання про розгляд підготовчого засідання за її відсутності, призначення справи до судового розгляду, підтримання зустрічного позову та визнання первинного позову (а.с.83).

Представник позивачки за первинним позовом (відповідачки за зустрічним позовом) ОСОБА_1 адвокат Яременко І.О. подав клопотання про розгляд підготовчого засідання за їх відсутності та призначення справи до судового розгляду по суті. Позовні вимоги підтримують у повному обсязі (а.с.85).

Відповідачі за первинним позовом (позивачі за зустрічним позовом) ОСОБА_3 , ОСОБА_4 подали клопотання про розгляд підготовчого засідання за їх відсутності, призначення справи до судового розгляду по суті, підтримання зустрічного позову та визнання первинного позову (а.с.87, 89).

Відповідачка за первинним позовом (позивачка за зустрічним позовом) ОСОБА_4 подала заяву про розгляд справи за її відсутності (а.с.98).

Процесуальні дії у справі.

Ухвалою від 11.08.2020 прийнято справу до розгляду та призначено до відкритого підготовчого засідання в порядку загального позовного провадження (а.с.58-59).

Ухвалою підготовчого засідання від 09.09.2020 підготовче засідання закрито та призначено справу до судового розгляду по суті (а.с.91-92).

Суд, заслухавши пояснення сторін, з`ясувавши обставини, на які позивачка за первинним позовом та позивачі за зустрічним позовом посилаються як на підставу своїх вимог, всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, надавши оцінку кожному доказу окремо та зібраним у справі доказам у цілому, доходить висновку, що позовні вимоги за первинним позовом та позовні вимоги за зустрічним позовом підлягають до задоволення повністю виходячи з такого.

Фактичні обставини, встановлені судом, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини.

Батьками ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є ОСОБА_7 та ОСОБА_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження від 10.06.1978 (а.с.4).

Згідно з свідоцтвом про одруження серії НОМЕР_1 від 06.11.1999 ОСОБА_6 та ОСОБА_8 одружилися 06.11.1999 у Жидачівському районному відділі реєстрації актів громадянського стану. Після одруження дружині змінено прізвище на « ОСОБА_9 » (а.с.30).

Батьками ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , є ОСОБА_6 та ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвами про народження від 20.05.2000 та ІНФОРМАЦІЯ_5 (а.с.26, 28).

Відповідно до свідоцтв про смерть серія НОМЕР_2 від 25.08.2004 та серія НОМЕР_3 від 11.03.2016, ОСОБА_7 помер ІНФОРМАЦІЯ_6 у м. Жидачів Львівської області, а ОСОБА_6 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Львів (а.с.5, 8).

Свідоцтво про право на спадщину за законом, зареєстроване в реєстрі за №1540 від 02.11.2007, підтверджує, що спадкоємцем майна ОСОБА_7 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_6 є його син ОСОБА_6 . Спадкове майна складається з 1/3 частини квартири АДРЕСА_1 (а.с.7).

Як видно з технічного паспорта від 18.12.2015 та довідки Стрийського МБТІ від 23.12.2015 за адресою: АДРЕСА_2 загальною площею 38,1 кв.м., житловою площею 23,0 кв.м. (а.с.9, 10).

Відповідно до постанови державного нотаріуса Жидачівської ДНК від 15.11.2016 ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з тим, що право власності на 1/3 частину квартири, що знаходиться по АДРЕСА_2 не зареєстровано в Стрийському МБТІ, що належала померлому і є спадковим майном (а.с.11).

Зміст спірних правовідносин.

Спірні правовідносини між сторонами виникли у зв`язку з наявністю у позивача за первинним позовом та позивачів за зустрічним позовом права на спадкування за законом і неможливістю реалізації цього права через відмову нотаріуса у видачі відповідного свідоцтва про право на спадщину.

Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування.

До спірних правовідносин, які виникли між сторонами, підлягають застосуванню норми Цивільного кодексу України (далі ЦК України) та Цивільний процесуальний кодекс України (далі ЦПК України).

Так, відповідно до частини 3 статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з частиною 1 статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Нормою статті 392 ЦК України передбачено, що власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (стаття 1218 ЦК України).

Згідно з приписами статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Відповідно до положень статті 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Частиною 1 статті 1261 ЦК України передбачено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно з частиною 1 та 3 статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Відповідно до частини 4 статті 1268 ЦК України малолітня, неповнолітня, недієздатна особа, а також особа, цивільна дієздатність якої обмежена, вважаються такими, що прийняли спадщину, крім випадків, встановлених частинами другою четвертою статті 1273 цього Кодексу.

Приписами частини 2 статті 1274 ЦК України передбачено, що спадкоємець за законом має право відмовитися від прийняття спадщини на користь будь-кого із спадкоємців за законом незалежно від черги.

Згідно з положеннями частиною 3 статті 1296 ЦК України відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Застосовані судом вищенаведені норми права регулюють спірні правовідносини та визначають обсяг суб`єктивних прав та юридичних обов`язків, якими наділені сторони в цих правовідносинах.

Мотивована оцінка наведених сторонами аргументів щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову.

Судом встановлено на підставі безпосередньо досліджених та оцінених наявних у справі доказів, що ОСОБА_1 є матір`ю, ОСОБА_2 дружиною, а ОСОБА_3 та ОСОБА_4 дітьми ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Після його смерті відкрилася спадщина на належну йому 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 .

За життя ОСОБА_6 особистого розпорядження не зробив, відтак після його смерті спадкоємцями першої черги за законом належних йому прав та обов`язків, які не припинилися внаслідок його смерті (зокрема на 1/3 частину зазначеної квартири) є ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 . Належна померлому частка підлягає розподілу між спадкоємцями порівну, тобто кожен з спадкоємців має право на 1/12 частки у спадковому майні (1/3 : 4 = 1/12).

ОСОБА_2 відмовилася від прийняття спадщини після смерті чоловіка ОСОБА_6 на користь своїх дітей, про що подала нотаріусу відповідну заяву, тому належна їй частка 1/12 розподіляється між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 порівну (1/12 : 2 = 1/24), у зв`язку з чим кожний з них має право на частку у спадковому майні після смерті їхнього батька ОСОБА_6 , яка становлять 3/24 (1/12 + 1/24 = 3/24).

Суд зазначає, що спадкоємці ОСОБА_1 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 вважаються такими, що прийняли спадщину після смерті ОСОБА_6 , оскільки постійно проживали із спадкодавцем на час відкриття спадщини, не заявляли про відмову від неї. Крім цього, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 на час смерті спадкодавця ІНФОРМАЦІЯ_1 були неповнолітніми.

Враховуючи вищевикладене у своїй сукупності, а також зважаючи на те, що особисте майнове право ОСОБА_1 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 (право власності на частку у квартирі в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_6 ) не визнається, відтак позивачка за первинним позовом та позивачі за зустрічним позовом мають законні сподівання на судовий захист цього права в силу приписів статті 16 ЦК України, у зв`язку з чим і звернулися до суду, тому суд, з огляду на обґрунтованість та підставність позовів, вважає, що їх слід задовольнити повністю.

На підставі статей 392, 1216, 1218, 1223, 1258, 1261, 1268, 1296 Цивільного кодексу України та керуючись статтями 10, 19, 81, 89, 259, 263-265, 268 Цивільного процесуального кодексу України, суд

ухвалив:

Позов ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_4 ) до ОСОБА_2 (місце проживання: АДРЕСА_4 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_5 ), ОСОБА_3 (місце проживання: АДРЕСА_4 ), ОСОБА_4 (місце проживання: АДРЕСА_4 ) про визнання права власності на частину спадкового майна в порядку спадкування за законом задовольнити повністю.

Визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_6 на 1/12 частину квартири АДРЕСА_1 .

Зустрічний позов ОСОБА_3 , законного представника ОСОБА_4 ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності на частину спадкового майна в порядку спадкування за законом задовольнити повністю.

Визнати за ОСОБА_3 право власності в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_6 на 3/24 частини квартири АДРЕСА_1 .

Визнати за ОСОБА_4 право власності в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_6 на 3/24 частини квартири АДРЕСА_1 .

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Відповідно до частини 6 статті 259 та частини 1 статті 268 Цивільного процесуального кодексу України складання повного рішення суду відкладено на десять днів.

У зв`язку з оголошенням у судовому засіданні лише вступної та резолютивної частини судового рішення строк подання апеляційної скарги обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Дата складення повного судового рішення 08 грудня 2020 року.

Головуючий суддя А.І. Павлів