ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 грудня 2020 року м. Чернівці

справа № 727/5206/20

Чернівецький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Половінкіна Н. Ю.

суддів Кулянди М.І., Лисака І.Н.

учасники справи

позивач ОСОБА_1

відповідач Товариство з додаткової відповідальністю «Страхова компанія «Кредо»

за апеляційною скаргою Товариства з додаткової відповідальністю «Страхова компанія «Кредо» на рішення Шевченківського районного суду м.Чернівці від 25 серпня 2020 року, головуючий у першій інстанції Семенко О.В.

встановив:

ОСОБА_1 у червні 2020 року звернувся до суду з позовом до Товариства з додаткової відповідальністю «Страхова компанія «Кредо» про захист прав споживача та стягнення страхового відшкодування.

Зазначав, що 18 серпня 2017 року Товариством з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «Кредо» та ОСОБА_2 укладено договір добровільного страхування від нещасних випадків №177І43N, через посередництво страхового агента Публічного акціонерного товариства «Приватбанк».

За умовами зазначеного договору Товариство з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «Кредо» як страховик взяла на себе обов`язок у разі настання страхового випадку здійснити страхове відшкодування страхувальнику або вигодонабувачеві у розмірі 50 000 грн.

Справа №727/5206/20 Головуючий у 1 інстанції Семенко О.В.

Провадження №22-ц/822/889/20 Доповідач Половінкіна Н.Ю.

08 січня 2019 року стався страховий випадок дорожньо-транспортна пригода.

ОСОБА_2 08 січня 2019 року в результаті отриманих тяжких тілесних ушкоджень госпіталізовано в реанімаційне відділення Лікарні швидкої медичної допомоги м.Чернівці, де він помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

За фактом дорожньо-транспортної пригоди та спричинення тяжких тілесних ушкоджень, які мали наслідком настання смерті пішоходу, по відношенню до ОСОБА_3 відкрито кримінальне провадження №0000052 від 09 січня 2019 за ч. 2 ст. 286 КК України.

11 січня 2019 року спадкоємець ОСОБА_1 повідомив страховика про настання страхового випадку, надав документи, які підтверджували настання страхового випадку.

В липні 2019 року отримав відмову №23.07.2019/060-Z190BPB70000OG у виплаті страхового випадку у зв`язку із ненаданням документів, що дозволяють кваліфікувати зазначену подію, як страхову подію, з настанням якої виникає обов`язок страховика здійснити страхову виплату.

Посилається на те, що Товариство з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «Кредо» ухиляється від виконання взятих на себе зобов`язань за договором та не здійснює виплату страхового відшкодування.

Просив стягнути з Товариства з додаткової відповідальністю «Страхова компанія «Кредо» на користь ОСОБА_1 суму страхової виплати за договором (полісом) добровільного страхування від нещасних випадків від 18 серпня 2017 року № DNHENS-177І43N в сумі 50000 грн.

Рішенням Шевченківського районного суду м.Чернівці від 25 серпня 2020 року позов задоволено, постановлено стягнути з Товариства з додаткової відповідальністю «Страхова компанія «Кредо» на користь ОСОБА_1 суму страхової виплати за договором (полісом) добровільного страхування від нещасних випадків від 18 серпня 2017 року № DNHENS-177І43N в сумі 50000 грн.

Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Товариство з додатковою відповідальністю «Страхова компанія Кредо» в апеляційній скарзі просить Шевченківського районного суду м. Чернівці від 25 серпня 2020 року скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким у позові відмовити.

Посилається на порушення норм матеріального права, оскільки договір (поліс) добровільного страхування від нещасних випадків №DNHENS-177I43N від 18 серпня 2017 року є договором приєднання, укладений між страхувальником Товариством з додатковою відповідальністю «Страхова компанія Кредо» та ОСОБА_2 відповідно до Особливих умов добровільного страхування від нещасних випадків клієнтів фінансових установ, додаток №4 до Правил добровільного страхування від нещасних випадків №П-02, затверджених розпорядженням дирекції від 31 травня 2017 року №87, зареєстрованих Нацкомфінпослуг 11 липня 2017 року із дотриманням вимог Закону України «Про електронну комерцію», Умови страхування є невід`ємною частиною договору, страхувальник підтвердив ознайомлення з зазначеними Умовами та Правилами страхування.

Зазначає, що Товариством з додатковою відповідальністю «Страхова компанія Кредо» не прийнято рішення про відмову у виплаті, а відкладено здійснення страхової виплати та прийняття рішення до закінчення розслідування та судового розгляду або невинуватості страхувальника або вигодонабувача, про що складено страховий акт від 22 липня 2019 року.

За обставин не надання ОСОБА_4 копії свідоцтва про право на спадщину та документів про закриття кримінального провадження або судового розгляду обов`язок страховика здійснити страхове відшкодування не настав, адже може бути встановлений факт порушення застрахованою особою Правил дорожнього руху України, не настання страхового випадку, не визначено коло спадкоємців, які мають право на отримання страхового відшкодування.

Вважає, що розмір страхового відшкодування 50000 грн. має бути зменшений на розмір не сплачених часток страхового платежу в сумі 120 грн.

Вказує на порушення норм процесуального права щодо оцінки доказів, покладення на Товариство з додатковою відповідальністю «Страхова компанія Кредо» судових витрат за обставин виникнення спору внаслідок неправильних дій ОСОБА_1 , неподання страховику свідоцтва про право на спадщину та доказів про закриття кримінального провадження або постановлення судового рішення.

У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_1 просить апеляційну скаргу Товариства з додатковою відповідальністю «Страхова компанія Кредо» залишити без задоволення.

Відповідно до частин 1, 2, 5 ст.263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Судове рішення наведеним нормам відповідає.

Задовольняючи позовні вимоги ОСОБА_1 , суд першої інстанції керувався положеннями ч.1 ст.979, п.3 ч.1 ст.988 ЦК України ст.4, 8, ч.1 ст.16, п.3 ч.1 ст. 20, ч.1 ст.25 Закону України «Про страхування» та вважав, що підлягає захисту право ОСОБА_1 на одержання страхового відшкодування за договором між Товариством з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «Кредо» та ОСОБА_2 добровільного страхування від нещасних випадків №DNHENS-177I43N від 18 серпня 2017 року.

На обґрунтування таких висновків зазначив, що ОСОБА_1 не порушено строк повідомлення Товариства з додатковою відповідальністю «Страхова компанія Кредо» про страховий випадок, надано заяву про виплату страхового відшкодування та підтверджуючі документи для такої виплати.

Разом з тим судом першої інстанції дійшов висновку про неправомірність відмови Товариства з додатковою відповідальністю «Страхова компанія Кредо» у виплаті (відкладенні виплати) страхового відшкодування, недоведеність ознайомлення ОСОБА_2 з Особливими умовами добровільного страхування від нещасних випадків клієнтів фінансових установ при укладенні договору, відсутність відстав вважати їх складовою частиною договору.

Встановлено, що 18 серпня 2017 року між ОСОБА_2 та Товариством з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «Кредо» укладено із застосуванням майданчика цивільно-правових договорів Акціонерного товариства «ПриватБанк» на підставі публічної оферти Страховика та усної заяви (акцепту) Страхувальника. Цей договір страхування (поліс) підписано із використанням електронного підпису шляхом введення Страхувальником в програмі комплекси Майданчика ОТР-пароля, надісланого на мобільний телефон Страхувальника провайдером договір (поліс) добровільного страхування від нещасних випадків №DNHENS-177І43N (ас.13-14).

За умовами зазначеного договору Товариство з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «Кредо» як страховик взяв на себе обов`язок у разі настання страхового випадку здійснити страхове відшкодування вигодонабувачеві, який за даним договором є застрахованою особою (підпункти 2, 3 договору).

Пунктом 5 договору передбачена сума страхового відшкодування у розмірі 50 000 грн.

Відповідно до п. 6.1.1. договору визначено, що страховим випадком є - смерть застрахованої особи внаслідок нещасного випадку та визначено розмір страхового відшкодування - 100 %.

Пунктом 6.2 договору було встановлено, що нещасним випадком за цим договором слід вважати, зокрема, раптову, незалежну від особи подію, що фактично відбулася і внаслідок якої настав розлад здоров`я або смерть. Нещасним випадком згідно договору також вважається протиправні дії третіх осіб, які призвели до смерті Застрахованої особи.

Відповідно до п.7 договору строк дії визначено з 19 серпня 2017 року по 18 серпня 2018 року. Цей договір страхування лонгується на такий самий строк у разі сплати наступних страхових платежів, якщо жодний з учасників договору страхування не заявить про бажання його припинити.

08 січня 2019 року відбулась дорожньо-транспортна пригода, в якій водій ОСОБА_3 керуючи автомобілем марки «Опель Мовано», номерний знак НОМЕР_1 , рухався в місті Чернівці по вулиці Героїв Майдану, зі сторони вул. Південно-Кільцева, наближаючись до будинку № 163, допустив наїзд на пішохода ОСОБА_2 , який йшов по проїзній частині дороги. В результаті даної дорожньо-транспортної пригоди, пішоходу ОСОБА_2 спричинено тілесні ушкодження, якого госпіталізовано у лікарню. 09 січня 2019 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено запис про реєстрацію кримінального провадження за № 0000052 (а.с.32).

11 січня 2019 року «Страхова компанія «Кредо» за № Э.37.7.0.0/ Z190BPB70000OG зареєстровано заяву про страхову виплату страхувальник ОСОБА_2 (а.с.101).

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 помер, що підтверджується Свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 від 16 січня 2019 року виданий Чернівецьким міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Чернівецькій області (а.с.15).

Відповідно до лікарського свідоцтва про смерть №54 від 16 січня 2019 року, ОСОБА_2 помер від відкритого перелому кісток основи та склепіння черепа із забоєм речовини головного мозку; до смерті призвело: набряк та набухання речовини головного мозку, відкритий перелом кісток основи та склепіння черепа з забоєм речовини головного мозку, пішохід травмований при зіткненні з легковим автомобілем типу пікап чи автофургон (а.с.16-17).

Позивач ОСОБА_1 є сином ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_3 від 25 березня 2009 року (а.с.12).

З довідки 58/01-16 від 04 травня 2020 року, виданої приватним нотаріусом Чернівецького міського нотаріального округу Шкляр М.М., вбачається, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є спадкоємцем першої черги та прийняв спадщину після смерті батька, ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.43).

Відповідно до страхового акту Товариства з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «Кредо» від 22 липня 2019 року Z190BPB70000OG, страховик згідно п.1.3.8. умов страхування по договору страхування відклав здійснення страхової виплати та зупинив остаточний розгляд справи до закінчення розслідування та судового розгляду або невинуватості страхувальника (застрахованої особи) або вигодонабувача (спадкоємця) (а.с.137-138).

23 липня 2019 року листом № 060-Z190BPB70000OG повідомлено, що на заяву від 11 січня 2019 року, щодо настання страхової події, Товариством з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «Кредо» відмовлено рідним ОСОБА_2 у здійсненні страхової виплати (а.с.33).

02 квітня 2020 року позивач звернувся до Товариства з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «Кредо» із заявою про виплату страхового відшкодування та додано копії договору, свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 від 16 січня 2019 року, лікарського свідоцтва про смерть № 54 від 16 січня 2019 року, витягу з медичної карти стаціонарного хворого № 324 від 16 січня 2019 року, витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 09 січня 2019 року, ухвали Шевченківського районного суду м.Чернівці від 16 січня 2019 року про призначення судово-медичної експертизи трупа ОСОБА_2 , висновку експерта №44 судово-медичної експертизи трупа, свідоцтва про народження ОСОБА_1 , паспорта і РНОКПП ОСОБА_1 (а.с.34-39).

08 травня 2020 року позивач повторно звернувся до Товариства з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «Кредо» із заявою про виплату страхового відшкодування та додав копію довідки №58/01-16 від 04 травня 2020 року, виданої приватним нотаріусом Чернівецького міського нотаріального округу Шкляр М.М.(а.с.40-42).

13 травня 2020 року Товариство з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «Кредо» в листі № Э.37.7.0.0/1082 повідомлено адвоката Тарновецького В.І., що Товариство з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «Кредо» чекає від спадкоємця застрахованої особи заяву з вказанням про те, що він дає згоду на використання своїх персональних даних, надано пораду додати належним чином завірені документи і страховик повернеться до подальшого розгляду даної справи (а.с.44-45).

21 травня 2020 року Товариство з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «Кредо» в листі № Э.37.7.0.0/1135 повідомило, що страхова компанія чекає від застрахованої особи судове рішення, або вирок суду (постанову про закриття кримінального провадження) (а.с.46-47).

З матеріалів справи вбачається, що Товариством з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «Кредо» та ОСОБА_2 добровільного страхування від нещасних випадків №DNHENS-177I43N від 18 серпня 2017 року в електронній формі.

За змістом п.12.2 договору він укладений із застосуванням майданчика цивільно-правових договорів Акціонерного товариства «ПриватБанк» на підставі публічної оферти страховика та усної заяви (акцепту) страхувальника. Цей договір страхування (поліс) підписано із використанням електронного підпису шляхом введення страхувальником в програмі комплекси майданчика ОТР-пароля, надісланого на мобільний телефон страхувальника провайдером договір (поліс) добровільного страхування від нещасних випадків №DNHENS-177І43N.

Згідно із частиною першою статті 633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги.

За змістом частини першої статті 634 цього Кодексу договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.

Умови публічної оферти та страхування розміщено на майданчику цивільно-правових договорів Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» та на сайті страховика www.skcredo.com.ua.

Отже, особливі умови добровільного страхування від нещасних випадків клієнтів фінансових установ, додаток №4 до Правил добровільного страхування від нещасних випадків №П-02, затверджені розпорядженням дирекції від 31 травня 2017 року №87, перебувають в загальному доступі, розміщенні на офіційному сайті страховика.

Згідно із ч.1 ст.981 ЦК України договір страхування укладається в письмовій формі.

Договір страхування може укладатись шляхом видачі страховиком страхувальникові страхового свідоцтва (поліса, сертифіката).

Відповідно до ч.1 ст. 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

На підставі частини 1 та 2 ст.638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору.

Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

Частиною першою статті 982 ЦК України визначено, що істотними умовами договору страхування є предмет договору страхування, страховий випадок, розмір грошової суми, в межах якої страховик зобов`язаний провести виплату у разі настання страхового випадку (страхова сума), розмір страхового платежу і строки його сплати, строк договору та інші умови, визначені актами цивільного законодавства.

За змістом частини 1, 2 ст.640 ЦК України договір є укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції. Якщо відповідно до акта цивільного законодавства для укладення договору необхідні також передання майна або вчинення іншої дії, договір є укладеним з моменту передання відповідного майна або вчинення певної дії.

Відповідно до ч. 3 ст. 11 Закону України «Про електронну комерцію» електронний договір укладається шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття (акцепту) другою стороною. Електронний договір вважається укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти такий договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції в порядку, визначеному частиною шостою цієї статті.

Відповідно частини 1-4 ст. 639 ЦК України договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлено законом;

Якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для такого виду договорів не вимагалася.

Якщо сторони домовилися укласти договір за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем, він вважається укладеним у письмовій формі. Якщо сторони домовились укласти у письмовій формі договір, щодо якого законом не встановлено письмової форми, такий договір є укладеним з моменту його підписання сторонами.

Якщо сторони домовилися про нотаріальне посвідчення договору, щодо якого законом не вимагається нотаріального посвідчення, такий договір є укладеним з моменту його нотаріального посвідчення.

Відповідно до ч.7 ст. 11 Закону України "Про електронну комерцію» електронний договір укладається і виконується в порядку, передбаченому Цивільним та Господарським кодексами України, а також іншими актами законодавства.

Електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному статтею 12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі (частина 12 статті 11 Закону України "Про електронну комерцію").

Не заслуговують на увагу посилання Товариством з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «Кредо» в апеляційній скарзі на те, що Умови страхування є складовою частиною договору між Товариством з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «Кредо» та ОСОБА_2 добровільного страхування від нещасних випадків №DNHENS-177I43N від 18 серпня 2017 року.

Публічний договір-оферта Товариства з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «Кредо» щодо добровільного страхування від нещасних випадків, договір (поліс) добровільного страхування від нещасних випадків №DNHENS-177I43N від 18 серпня 2017 року, вчинений Товариством з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «Кредо» та ОСОБА_2 , Умови страхування не містять зазначення, що Умови страхування є складовою частиною договору між Товариством з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «Кредо» та ОСОБА_2 добровільного страхування від нещасних випадків №DNHENS-177I43N від 18 серпня 2017 року.

На підставі ч.1 ст.979 ЦК України за договором страхування одна сторона (страхувальник) зобов`язується у разі настання певної події (страхового випадку) виплатити другій стороні (страхувальнику) або іншій особі, визначеній у договорі, грошову суму (страхову виплату), а страхувальник зобов`язується сплатити страхові платежі та виконувати інші умови договору.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 988 ЦК України страховик зобов`язаний у разі настання страхового випадку здійснити страхову виплату у строк, встановлений договором.

Страхувальник зобов`язаний повідомити страховика про настання страхового випадку у строк встановлений договором (пункту 5 частини першої статті 989 ЦК України).

Відповідно до частини першої статті 990 ЦК України страховик здійснює страхову виплату відповідно до умов договору на підставі заяви страхувальника (його правонаступника) або іншої особи, визначеної договором, і страхового акту (аварійного сертифіката). Страховий акт (аварійний сертифікат) складається страховиком або уповноваженою ним особою у формі, що встановлюється страховиком.

Згідно з частиною першою статті 25 Закону України «Про страхування» здійснення страхових виплат і виплата страхового відшкодування проводиться страховиком згідно з договором страхування на підставі заяви страхувальника (його правонаступника або третіх осіб, визначених умовами страхування) і страхового акта (аварійного сертифіката), який складається страховиком або уповноваженою ним особою (аварійним комісаром) у формі, що визначається страховиком.

Страховий випадок - подія, передбачена договором страхування або законодавством, яка відбулася і з настанням якої виникає обов`язок страховика здійснити виплату страхової суми (страхового відшкодування) страхувальнику, застрахованій або іншій третій особі (частина друга статті

8 Закону України «Про страхування»).

Частинами першою-третьою статті 991 ЦК України та частиною першою статті 26 Закону України «Про страхування» визначено, що страховик має право відмовитися від здійснення страхової виплати у разі: 1) навмисних дій страхувальника або особи, на користь якої укладено договір страхування, якщо вони були спрямовані на настання страхового випадку, крім дій, пов`язаних із виконанням ними громадянського чи службового обов`язку, вчинених у стані необхідної оборони (без перевищення її меж), або щодо захисту майна, життя, здоров`я, честі, гідності та ділової репутації; 2) вчинення страхувальником або особою, на користь якої укладено договір страхування, умисного злочину, що призвів до страхового випадку;3) подання страхувальником завідомо неправдивих відомостей про об`єкт страхування або про факт настання страхового випадку; 4) одержання страхувальником повного відшкодування збитків за договором майнового страхування від особи, яка їх завдала; 5) несвоєчасного повідомлення страхувальником без поважних на те причин про настання страхового випадку або створення страховикові перешкод у визначенні обставин, характеру та розміру збитків; 6) наявності інших підстав, встановлених законом.

Договором страхування можуть бути передбачені також інші підстави для відмови здійснити страхову виплату, якщо це не суперечить закону.

Рішення страховика про відмову здійснити страхову виплату повідомляється страхувальникові у письмовій формі з обґрунтуванням причин відмови.

Частинами другою та третьою статті 26 Закону України «Про страхування» визначено, що рішення про відмову у страховій виплаті приймається страховиком у строк не більший передбаченого правилами страхування та повідомляється страхувальнику в письмовій формі з обґрунтуванням причин відмови. Відмову страховика у страховій виплаті може бути оскаржено страхувальником у судовому порядку.

З урахуванням наведеного у разі настання страхового випадку страховик зобов`язаний виплатити страхове відшкодування, а інші умови договору страхування є підставою для відмови у виплаті лише в тому разі, якщо таке порушення положень договору страхувальником перешкодило страховику переконатись, що ця подія є страховим випадком і має оцінюватись судом у кожному конкретному випадку.

Судом першої інстанції встановлено, що на підтвердження настання страхового випадку та права на отримання виплати страхового відшкодування, як спадкоємцем після смерті страхувальника ОСОБА_2 надано ОСОБА_1 копії договору, свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 від 16 січня 2019 року, лікарського свідоцтва про смерть № 54 від 16 січня 2019 року, витягу з медичної карти стаціонарного хворого № 324 від 16 січня 2019 року, витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 09 січня 2019 року, ухвали Шевченківського районного суду м.Чернівці від 16 січня 2019 року про призначення судово-медичної експертизи трупа ОСОБА_2 , висновку судово-медичної експертизи трупа №44, свідоцтва про народження ОСОБА_1 , паспорта і РНОКПП ОСОБА_1 , копію довідки №58/01-16 від 04 травня 2020 року, виданої приватним нотаріусом Чернівецького міського нотаріального округу Шкляр М.М., які надали страховику можливість встановити настання страхового випадку та обставини події у повному обсязі та підстав для здійснення страхової виплати ОСОБА_1 як спадкоємцю страхувальника ОСОБА_2 .

Посилання Товариства з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «Кредо» на ненадання ОСОБА_1 документів про закриття кримінального провадження або розгляду кримінальної справи судом, свідоцтва про право на спадщину, можливості встановлення в кримінальному провадженні факту порушення застрахованою особою Правил дорожнього руху України, позбавлення можливості встановити факт настання/не настання страхового випадку, кола спадкоємці, наявності підстав для відкладення здійснення страхової виплати, є неспроможними з огляду на те, що факт настання страхового випадку, а саме смерті ОСОБА_2 в наслідок дорожньо-транспортної пригоди є встановленим на підставі наведених доказів.

Відповідно до п. 9.3.1 Особливих умов добровільного страхування від нещасних випадків клієнтів фінансових установ страховик має право робити запити про відомості, що пов`язані із страховим випадком до правоохоронних органів, що володіють інформацією про обставини страхового випадку, а також самостійно з`ясовувати обставини страхового випадку.

Право ОСОБА_1 на отримання страхової виплати не може ставитись у залежність від закриття кримінального провадження або розгляду кримінальної справи судом.

Крім того, відповідно до п. 17.1.4 Особливих умов добровільного страхування від нещасних випадків клієнтів фінансових установ, якщо з`ясується, що дії страхувальника або вигдонабувача, які призвели до настання страхового випадку, мали протиправний характер, страховик має право вимагати дострокового припинення дії договору та повернення фактично здійснених страхових виплат, до яких призвели ці дії.

Згідно довідки №58/01-16 від 04 травня 2020 року, виданої приватним нотаріусом Чернівецького міського нотаріального округу Шкляр М.М., ОСОБА_1 є спадкоємцем першої черги та прийняв спадщину після смерті батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до частини першої статті 1229 ЦК України страхові виплати (страхове відшкодування) спадкуються на загальних підставах.

Згідно зі статтею 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Крім того, відповідно до частини третьої статті 1296 ЦК України відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Як роз`яснено у пункті 27 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», отримання спадкоємцем, який прийняв спадщину, свідоцтва про право на спадщину відповідно до статті 1296 ЦК України є правом, а не обов`язком спадкоємця.

Спадкоємець, незалежно від отримання ним свідоцтва про право на спадщину, набуває прав на спадкове майно (право володіння, користування). Оскільки матеріальний закон пов`язує набуття статусу спадкоємця не з отриманням свідоцтва про право на спадщину, а з подачею заяви про прийняття спадщини.

У матеріалах справи відсутні докази про наявність інших спадкоємців, які прийняли спадщину, що відкрилась внаслідок смерті ОСОБА_2 .

На підставі ч.1 ст.1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

За змістом ч.2 ст.1223 ЦК України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняттям спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Відповідно до положень частини першої, другої статті 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

На підставі ч.1 ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (частина перша статті 1268 ЦК України).

Згідно з частиною третьою статті 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

На підставі ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

За змістом ч.3 ст.12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Частиною 1 ст. 13 ЦПУ України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно із положеннями частини першої, п`ятої, шостої ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Обов`язок доказування певних обставин лежить на стороні, яка посилається на них як на підставу своїх вимог та заперечень.

Сторона має довести ті обставини, на які вона посилається, і саме, такі належним чином вчинені дії позивача, за загальним правилом, є підставою для задоволення його позову. Натомість відсутність належного спростування іншою стороною обставин, на які посилається сторона без належного їх доведення, а сама по собі не є підставою для задоволення позову, оскільки суперечить загальним принципам доказування у цивільних справах, встановлених процесуальним законом.

Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи та покладає тягар доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину треба доказувати таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний (див. постанови Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 2 жовтня 2018 року у справі № 910/18036/17, від 23 жовтня 2019 року у справі № 917/1307/18 (пункт 41)). Тобто, певна обставина не може вважатися доведеною, допоки інша сторона її не спростує (концепція негативного доказу), оскільки за такого підходу принцип змагальності втрачає сенс (див. пункт 43 постанови Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 23 жовтня 2019 року у справі № 917/1307/18)».

Не можна погодитися з доводами Товариства з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «Кредо» щодо зменшення розміру страхового відшкодування 50000 грн. на розмір не сплачених часток страхового платежу в сумі 120 грн.

Згідно п. 7 договору добровільного страхування від нещасних випадків №DNHENS-177І43N від 18 серпня 2017 року, цей договір діє 12 місяців з 19 серпня 2017 по 18 серпня 2018 включно (але не більш ніж оплачуваний період). При цьому договір страхування набуває чинності з 00 годин 00 хвилин дня, наступного за днем сплати місячного страхового платежу на поточний рахунок Страховика. Термін закінчення останнього оплаченого періоду страхування відповідає терміну закінчення договору страхування.. Цей договір страхування лонгується на такий самий строк у разі сплати наступних, страхових платежів, якщо жодний з учасників договору страхування не заявить про бажання його припинити.

Оплачуваний період страхування - 1 (один) місяць. Оплачуваний період починається з 00 годин 00 хвилин дня, наступного за днем надходження місячного страхового платежу на поточний рахунок Страховика. Якщо наступний місячний страховий платіж надійшов у діючому оплаченому періоді страхування, то наступний оплачуваний період страхування починається з 00 годин 00 хвилин дня, наступного за днем закінчення діючого оплаченого періоду страхування.

Отже, договір добровільного страхування від нещасних випадків №DNHENS-177І43N від 18 серпня 2017 року з 19 серпня 2017 по 18 серпня 2018 включно та в подальшому його дія пролонгувалась шляхом сплати страхових платежів на оплачуваний період, тобто на один місяць, на момент настання страхового випадку страховий платіж був сплачений.

З огляду на наведене судове рішення ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права.

На підставі ч.1 ст.375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Згідно частин 1 статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

На підставі ч.13 ст.141 ЦПК України якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

Рішення Шевченківського районного суду м. Чернівці від 25 серпня 2020 року залишено без змін, тому відсутні підстави для розподілу судових витрат.

Керуючись п.1 ч.1 ст.374, ч.1 ст.375 ЦПК України, колегія суддів

постановила:

Апеляційну скаргу Товариства з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «Кредо» залишити без задоволення.

Рішення Шевченківського районного суду м. Чернівці від 25 серпня 2020 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, але може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Дата складання повного судового рішення 8 грудня 2020 року.

Головуючий Н.Ю. Половінкіна

Судді М.І. Кулянда

І.Н. Лисак