Справа № 158/5/20 Головуючий у 1 інстанції: Костюкевич О. К.
Провадження № 22-ц/802/792/20 Категорія: 60 Доповідач: Данилюк В. А.
ВОЛИНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 листопада 2020 року місто Луцьк

Волинський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - судді Данилюк В.А.

суддів Киці С.І., Шевчук Л.Я.,

секретаря Галицької І.П.,

з участю:

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

представника відповідача ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Луцьку цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Ківерцівської державної нотаріальної контори Волинської області, ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за апеляційною скаргою відповідачки ОСОБА_4 на рішення Ківерцівського районного суду Волинської області від 26 травня 2020 року,

В С Т А Н О В И В:

В січні 20 року ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до Ківерцівської державної нотаріальної контори Волинської області, ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Вимоги обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її цивільний чоловік - ОСОБА_5 , з яким вона проживала з 2011 року до 09 червня 2018 року. 06.11.2018 року вона звернулась із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса. Відповідно до листа нотаріуса їй рекомендовано звернутись до суду із заявою про встановлення факту проживання її однією сім`ю зі спадкодавцем без реєстрації шлюбу. Рішенням суду від 25.06.2019 року вказаний факт було встановлено. Після набрання рішенням законної сили вона знову звернулась до державного нотаріуса для долучення вказаного рішення до матеріалів спадкової справи, однак нотаріус їй відмовила, оскільки вона пропустила встановлений законом строк для подання заяви про прийняття спадщини. Поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини вказує те, що їй було невідомо, що подана нею заява від 06.11.2018 року (в межах шестимісячного строку з моменту відкриття спадщини) була оформлена неналежним чином, в подальшому вона виконувала вимоги нотаріуса щодо підтвердження до належності до черги спадкоємців за законом, після чого відразу знову звернулась із рішенням суду про встановлення факту проживання однією сім`єю зі спадкодавцем, однак нотаріусом їй було відмовлено у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини. Просить суд визначити їй додатковий строк для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини.

Рішенням Ківерцівського районного суду Волинської області від 26 травня 2020 року позов задоволено.

Визначено ОСОБА_1 додатковий строк для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном 1 (один) місяць з моменту набрання рішенням законної сили.

Не погоджуючись з рішенням суду, відповідач ОСОБА_4 подала апеляційну скаргу, вважає рішення незаконним та необґрунтованим, під час розгляду справи судом допущено порушення норм процесуального права, неправильно застосовано норми матеріального права.

Відзив на апеляційну скаргу не подавався.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, вивчивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

Судом встановлено, що ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позивач ОСОБА_1 зверталась до Ківерцівської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 (тобто в межах шестимісячного строк уз моменту відкриття спадщини), однак їй було роз`яснено листом нотаріуса, що для підтвердження належності її до четвертої черги спадкоємців за законом їй необхідно звернутися до суду із позовом про встановлення факту проживання зі спадкодавцем однією сім`єю.

Рішенням Ківерцівського районного суду Волинської області від 05.11.2019 року встановлено факт проживання ОСОБА_1 і ОСОБА_5 однією сім`єю без шлюбу з 2011 року до 05 червня 2018 року в будинку АДРЕСА_1 .

Після повторного звернення до нотаріуса із рішенням суду позивачу було роз`яснено, що нею пропущено строк для подання заяви про прийняття спадщини та рекомендовано звернутися до суду із відповідною позовною заявою.

Крім того, суд встановив, що позивач з поважних причин (звернення до суду із позовом про встановлення факту проживання однією сім`єю) пропустила строк подачі до нотконтори заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності», як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Враховуючи вищевикладене, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про наявність підстав для задоволення вимог ОСОБА_1 , оскільки причини пропуску строку, на які посилалась позивач, є поважними, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами, та дають підстави для встановлення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до положень ст.ст. 12, 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Доводи апеляційної скарги про те, що позивачка не є спадкоємцем четвертої черги після смерті ОСОБА_5 з огляду на те, що судом встановлено її проживання з останнім у його житловому будинку до ІНФОРМАЦІЯ_1 , тоді як ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , не заслуговують на увагу, так як дана обставина не свідчить про те, що саме 5 червня 2018 року вони припинили фактичні шлюбні стосунки, при цьому встановлено, що на момент смерті спадкодавця проживали разом більше п`яти років. Зі змісту ст. 1264 ЦК України саме ця обставина має значення для спадкування четвертої черги спадкоємців.

Доводи апеляційної скарги фактично зводяться до переоцінки доказів у справі та не дають підстав для встановлення неправильного застосування судом норм матеріального та порушення норм процесуального права, не спростовують висновків суду першої інстанції, викладених у мотивувальній частині оскаржуваного рішення.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких обставин, колегія суддів визнає, що суд першої інстанції всебічно і повно з`ясував, обставини, що мають значення для справи і доводи апеляційної скарги не дають підстав для висновку про порушення судом норм матеріального чи процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи в оскарженій частині.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 375, 381-382, 389 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу відповідачки ОСОБА_4 залишити без задоволення.

Рішення Ківерцівського районного суду Волинської області від 26 травня 2020 року в даній справі залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 25 листопада 2020 року.

Головуючий

Судді :