Справа № 182/67/20
Провадження № 2/0182/619/2020
У Х В А Л А

Іменем України

11.01.2020 року м. Нікополь

Суддя Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області Кобеляцька-Шаховал І.О., розглянувши матеріали цивільної справі за позовною заявою ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , третя особа ОСОБА_5 , про виділ частки із майна, що є у спільній частковій власності, -

В С Т А Н О В И В :

До Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області з позовною заявою звернулись ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , третя особа ОСОБА_5 , про виділ частки із майна, що є у спільній частковій власності.

Суддя, розглянувши матеріали даної позовної заяви, приходить до висновку, що вона підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Згідно п.2, 8 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити:

- номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (відповідача ОСОБА_3 , якщо такі відомості позивачу відомі);

- зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності);

- зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви .

Також, суд звертає увагу на те, що позивачами не надано до суду анкетних даних відповідача ОСОБА_3 , що унеможливлює з`ясувати зареєстроване у встановленому законом порядку місце реєстрації чи перебування відповідача, відповідно до вимог цивільного процесуального законодавства України, зокрема, ст.128 ЦПК України.

Тому позивачам необхідно зазначити ці відомості.

Крім того, відповідно до п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини, а, відповідно до ч.5 статті 177 ЦПК України, до позовної заяви позивач зобов`язаний додати всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, позивачі вказують, що спірний об`єкт фактично складається із кількох окремих частин та, згідно з довідкою КП «Нікопольське МБТІ», має змінену площу. Тому ці обставини позбавляють всіх співвласників об`єкту укласти угоду про поділ майна в натурі між ними.

При цьому, позивачами не надано доказів звернення до суб`єкта господарювання, який здійснює технічну інвентаризацію об`єктів нерухомого майна для розрахунку часток у спільній власності на об`єкти нерухомого майна, який виконується за заявами всіх співвласників об`єктів нерухомого майна, оскільки у разі невідповідності розмірів часток, вказаних у правовстановлювальних документах, реальним часткам зазначеним суб`єктом за згодою всіх співвласників здійснюється розрахунок відповідних часток нерухомого майна з метою отримання відповідних правовстановлюючих документів.

На теперішній час позовна заява не містить відомостей про наявність спору про право та зміст вимог щодо кожного відповідача, зміст порушеного права позивачів саме відповідачами.

Крім того, суд зазначає, що виділення частки у спільній частковій власності можливий лише за умови, якщо співвласники оформили право власності або право користування на земельну ділянку під нерухомим майном, однак в позовній заяві не зазначено наявність доказів, що підтверджують наявність права власності або користування земельною ділянкою, не надано відповідно і доказів наявності права власності чи права користування земельною ділянкою під будівлею, не надано відомості щодо цільового призначення земельної ділянки під будівлями, що перебувають у спільній частковій власності.

Також суд зазначає, що копії документів, доданих до позовної заяви не завірені належним чином, що унеможливлює їх використання у якості доказів в розумінні Глави 5 Розділу 1 Цивільного процесуального кодексу України. Згідно з пунктом 5.27 ДСТУ 4163-2003 «Державна уніфікована система документації. Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів», відмітка про засвідчення копії документа складається зі слів «Згідно з оригіналом», назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії і проставляється нижче реквізиту.

Як вбачається із доданих до позову матеріалів, додатки завірені позивачами та третьою особою, а також в додатках містяться документи, які не засвідчені взагалі. Тому цей недолік також потрібно усунути.

За таких обставин, суд, встановивши, що позовна заява подана без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, постановляє ухвалу, якою залишає позовну заяву без руху, про що сповіщає позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

Керуючись статтями 175-177, 185, 260 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , третя особа ОСОБА_5 , про виділ частки із майна, що є у спільній частковій власності - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання ухвали.

Роз`яснити, якщо позивач, відповідно до ухвали суду, у встановлений строк виконає зазначені вище вимоги, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя: І. О. Кобеляцька-Шаховал