УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"02" січня 2020 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Виниченко Л.М. розглянувши клопотання представника позивача Управління праці та соціального захисту населення Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації О.Сої про залишення без розгляду позовної заяви Управління праці та соціального захисту населення Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації до ОСОБА_1 , третя особа: Київський міський центр по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат про стягнення надміру сплачених коштів,-

установив:

В провадженні Дніпровського районного суду м. Києва знаходиться цивільна справа за позовом Управління праці та соціального захисту населення Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації до ОСОБА_1 , третя особа: Київський міський центр по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат про стягнення надміру сплачених коштів.

Представником позивача до суду 18.12.2019 року подано заяву в якій просить залишити позовну заяву без розгляду.

Вивчивши заяву та матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 22.10.2019 року відкрите провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін в судове засідання (а.с. 36-38).

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 р. № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, серед іншого, розумність строків розгляду справи судом (п. 10 ч. 3 ст. 2 ЦПК України).

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02 вересня 2010 року, "Смірнова проти України" від 08 листопада 2005 року, "Матіка проти Румунії" від 02 листопада 2006 року, "Літоселітіс проти Греції" від 05 лютого 2004 року та інші).

В той же час, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у справі за його участю, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Як зазначено вище представником позивача до суду подано заяву від 17.12.2019 року в якій просить залишити позов без розгляду.

Згідно вимог п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Нормою ч. 2 ст. 279 ЦПК України визначено, що розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться.

З урахуванням дати відкриття судом провадження у справі, розгляд справи по суті розпочався 22 листопада 2019 року, натомість заява про залишення позовної заяви без розгляду представником позивача до суду подана 18.12.2019 року.

За вищевикладених обставин суд вважає, що оскільки розгляд справи було розпочато по суті, то відповідно до вимог цивільного процесуального законодавства заява представника позивача про залишення позовної заяви без розгляду задоволенню не підлягає.

Проте, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

У поданій заяві про залишення позову без розгляду представник позивача вказує, що причиною залишення позовної заяви без розгляду є добровільна сплата відповідачем надміру сплачених коштів, що є предметом спору, на підтвердження чого до заяви додано копію квитанції № 0.0..1 від 12.12.2019 року на суму 4 835,88 грн. з відміткою про призначення платежу «Погашення переплати у розмірі 4 835,88 грн. на користь Київського міського центру по нарахуванню таздійсненню соціальних виплат» та копію квитанції про сплату на користь Управління праці та соціального захисту населення Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації судового збору у розмірі 1 921,00 грн.

Відповідно до вимог п. 2 ч. 1 ст. 255 ЦПК України, суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо відсутній предмет спору.

Таким чином, суд приходить до висновку про відсутність предмету спору у справі у зв`язку із погашенням відповідачем заявленої до стягнення заборгованості в повному обсязі та судових витрат, що підтверджується наданими позивачем відповідними доказами.

Керуючись ст. ст. 44, 255, 257, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд,-

п о с т а н о в и в:

У задоволенні заяви представника позивача Управління праці та соціального захисту населення Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації О.Сої про залишення без розгляду позовної заяви Управління праці та соціального захисту населення Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації до ОСОБА_1 , третя особа: Київський міський центр по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат про стягнення надміру сплачених коштів відмовити.

Закрити провадження у справі № 755/16337/19 за позовом Управління праці та соціального захисту населення Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації до ОСОБА_1 , третя особа: Київський міський центр по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат про стягнення надміру сплачених коштів.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Дніпровський районний суд м. Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя