Справа № 454/2068/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.01.2020 року Сокальський районний суд Львівської області у складі:

головуючого - судді Фарина Л.Ю. ,

за участю секретаря Кочмар Н.-Г.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Сокалі заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення від 05.12.2019 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу

в с т а н о в и в:

20.12.2019 року до Сокальського районного суду Львівської області надійшла заява відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення від 05.12.2019 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу.

Свої вимоги відповідач обґрунтовує тим, що повістки про виклик до суду на 05.12.2019р. не отримував. Більше того ним було подано відзив на позовну заяву у вказаній справі де зазначалося, що відповідач не має можливості прибути в судове засідання оскільки після ДТП не може самостійно пересуватися та перебуває на реабілітації. За таких обставин суд не дотримався вимог ст. 280 ЦПК України та безпідставно виніс заочне рішення у справі. У зв`язку із наведеним просить скасувати заочне рішення від 05.12.2019р. та призначити справу до розгляду в загальному порядку.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явився та не повідомив суд про причини неявки, хоча належним чином повідомлявся про місце та час розгляду справи.

Позивач ОСОБА_2 в судове засідання не прибула, однак надала суду заяву про розгляд справи у її відсутності, щодо перегляду заочного рішення заперечує та просить відмовити у його заяві. Одночасно долучила до заяви копії докумкнтів.

Відповідно до ч. 1 ст. 287 ЦПК України неявка учасників процесу, сповіщених належним чином, не перешкоджає проведенню судового засідання.

Оскільки сторони в судове засідання не прибули відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Повно, всебічно і об`єктивно дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Згідно з ч. 1 та ч. 2 ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд своєю ухвалою може скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального позовного провадження.

Заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи (ч. 1 ст. 288 ЦПК України).

Із матеріалів цивільної справи №454/2068/19 вбачається, що заочним рішенням Сокальського районного суду від 05.12.2019р. задоволено позов ОСОБА_2 та вирішено розірвати шлюб між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який був зареєстрований 20.11.2015 року у Свитазівській сільській раді Сокальського району, про що було зроблено актовий запис №02, та видано свідоцтво серії НОМЕР_1 .

В судові засідання з розгляду вищеназваної справи відповідач ОСОБА_1 не з`явився, хоча про час, день і місце розгляду справи був повідомлений належним чином, про що свідчать наявні у матеріалах справи повідомлення про вручення поштового відправлення - судової повістки, які направлялися за зареєстрованим місцем проживання останнього та місцем його фактичного проживання.

Також у матеріалах справи наявний відзив на позов про розірвання шлюбу у якому відповідач не погоджується із мотивами, викладених у позовній заяві, зазначає, що після отриманих травм потребує медичного лікування та реабілітації, просив суд вжити заходів щодо примирення подружжя. Окрім того, у вказаному відзиві відповідач зазначив, що він проживає разом зі своєю матір`ю в іншому населеному пункті.

Згідно ухвали суду від 11.10.2019р. сторонам надавався термін на примирення один місяць.

Однак після відновлення провадження в судове зсідання сторони не прибули, позивач надала заяву про розгляд справи у її відсутності та наполягала на розірванні шлюбу, на підставі чого було прийнято рішення про розірвання шлюбу.

Згідно п.10 Постанови пленуму ВСУ №11 від 21.12.2007р. «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» зазначено, що охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.

Передбачене ч.1 ст.111 СК (2947-14) вжиття судом заходів щодо примирення подружжя застосовується у випадку відсутності згоди одного з них на розірвання шлюбу за ініціативою однієї зі сторін або суду у формі відкладення розгляду справи слуханням та

надання сторонам строку на примирення (ч. 5 ст. 191 ЦПК) (1618-15). Судам слід використовувати надану законом можливість відкласти розгляд справи для примирення подружжя, особливо за наявності неповнолітніх дітей. Якщо після закінчення призначеного судом строку примирення подружжя не відбулося і хоча б один з них наполягає на припиненні шлюбу, суд вирішує справу по суті.

Таким чином при розгляді справи про розірвання шлюбу було встановлено, що сторони втратили взаємні подружні почуття, більше не проживають разом, не ведуть спільного господарства, позивач категорично наполягала на розірванні шлюбу, наданий термін на примирення не сприяв збереженню їх сім`ї, а тому було прийнято рішення про розірвання шлюбу між сторонами.

Більше того ОСОБА_2 також надала суду копію вироку від 27.07.2017р. №454/1374/17 яким ОСОБА_1 визнано винним за ч. 2 ст. 186 КК України а також копію листа ТОВ «ФК Довіра та Гарантія» про наявність кредитного заборгування ОСОБА_1 .

Отже про розгляді справи про розірвання шлюбу було з`ясовано фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувано наявність малолітньої дитини, та інші обставини життя подружжя, забезпечено участь у судовому засіданні для обох сторін, вжито заходів до примирення подружжя (що є виключно правом суду, а не його обов`язком).

Звертаючись до суду із заявою про перегляд заочного рішення ОСОБА_1 зазначає, що у судове засідання не з`явився із поважних причин, оскільки не отримував судової повістки. Однак суд бере до уваги той факт, що судові повістки надсилалися за його зареєстрованим місцем проживання а родичі відповідача неодноразово телефонували в канцелярію суду та цікавилися про хід даної справи, тому суд приходить до висновку, що відповідач вважався повідомленим належним чином про час, дату і місце судового засідання.

Відповідно до ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Отже, враховуючи, що відповідач, будучи належним чином повідомленим про місце та час розгляду цивільної справи, у судове засідання не з`явився причини неявки суду не повідомляв, позивач не заперечувала проти заочного вирішення справи, судом було з`ясовано фактичні взаємини подружжя та дійсні причини позову після чого прийнято рішення про розірвання шлюбу.

Таким чином звертаючись із заявою про скасування заочного рішення ОСОБА_1 не подав докази, на які він посилається, що мають істотне значення для правильного вирішення справи а тому заочне рішення не підлягає скасуванню. За таких обставин суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення заяви про перегляд заочного рішення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 280, 287-288 України, суд

у х в а л и в:

Заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення від 05.12.2019 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу - залишити без задоволення.

Роз`яснити відповідачу, згідно ч. 4 ст. 287 ЦПК України, він має право на оскарження заочного рішення в загальному порядку. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Головуючий: Л. Ю. Фарина