10.01.2020 Суддя Попова В. О.
Справа № 643/8176/19
Провадження № 2-з/644/6/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.01.2020 року м. Харків

Суддя Орджонікідзевського районного суду м. Харкова Попова В.О., розглянувши заяву ОСОБА_1 в особі представника - адвоката Ципліцького Дмитра Олеговича про забезпечення позову, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 в особі представника - адвоката Ципліцького Д.О. звернувся до Орджонікідзевського районного суду м. Харкова з заявою про забезпечення позову до ОСОБА_2 про звернення стягнення на спадкове майно. Необхідність забезпечення позову шляхом накладення заборони на відчуження квартири АДРЕСА_1 обґрунтована тим, що між сторонами виник спір про звернення стягнення на нерухоме майно за договором позики, тому подальше відчуження вказаного майна призведе до ускладнення захисту прав позивача, а невжиття заходів забезпечення може зробити неможливим чи утрудненим виконання рішення суду в разі задоволення позову .

Розглянувши заяву, вивчивши письмові докази, суд приходить до наступного.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Підставою забезпечення позову є обґрунтоване припущення про те, що невжиття певних заходів, передбачених ч. 1 ст. 150 ЦПК України, може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника). Зазначені обмеження встановлює суд в ухвалі, вони діють до заміни судом виду забезпечення позову або скасування заходів забезпечення позову.

Відповідно до п. п. 4, 5, 6 Постанови Пленуму Верховного Суду України за № 9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів

Судом встановлено, що 24.05.2019 року ОСОБА_1 звернувся до Московського районного суду м. Харкова з позовом до ОСОБА_2 про звернення стягнення на спірну квартиру АДРЕСА_1 за договором позики.

Предметом позову, з яким ОСОБА_1 звернувся до суду, є звернення стягнення за договором позики на спадкове майно, а саме квартиру, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 .

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 06.11.2019 року скасовано ухвалу Московського районного суду м. Харкова від 21.06.2019 року про забезпечення позову.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 06.11.2019 року скасовано ухвалу Московського районного суду м. Харкова від 28.05.2019 року про відкриття провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про звернення стягнення за договором позики, а справу направлено до Орджонікідзевського районного суду м. Харкова для продовження розгляду за правилами виключної підсудності.

Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 18.11.2019 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху.

Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 28.11.2019 року відмовлено в задоволенні заяви ОСОБА_1 в особі представника - адвоката Ципліцького Дмитра Олеговича про забезпечення позову. Ухвала в апеляційному порядку не оскаржувалась.

Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 02.12.2019 року позовну заяву ОСОБА_1 про звернення стягнення за договором позики прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Підготовче судове засідання, призначене на 27.12.2019 року, відкладено на 11.02.2019 року.

Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 06.12.2019 року відмовлено в задоволенні заяви ОСОБА_1 в особі представника - адвоката Майлована Євгена Ігоровича про забезпечення позову. Ухвала в апеляційному порядку не оскаржувалась.

З матеріалів справи вбачається, що 27 серпня 2019 року ОСОБА_1 , уточнивши позовні вимоги, зазначив, що відповідачем по справі також є ОСОБА_3 . Остання до участі у справі в якості співвідповідача не залучалася.

05.10.2019 року адвокатом Христофоровою К.С. через канцелярію Орджонікідзевського районного суду м. Харкова подано заяву за підписом ОСОБА_3 (вх.№44115/19-х), в якій йдеться про те, що ОСОБА_3 як спадкоємець після смерті ОСОБА_4 не заперечує проти застосування заходів забезпечення позову.

Суд, вирішуючи питання про забезпечення позову, не бере до уваги зазначену заяву ОСОБА_3 , оскільки остання не є учасником справи.

Крім того, в мотивувальній частині ухвали Харківського апеляційного суду від 06.11.22019 року, якою скасовано ухвалу Московського районного суду м. Харкова від 21.06.2019 року про забезпечення позову, зазначено, що спадкоємцями на квартиру АДРЕСА_3 є відповідач ОСОБА_2 та дружина його померлого брата ОСОБА_5 ОСОБА_6 .

У відповідності до ч.4 ст.82 ЦПК України обставини встановлені судовим рішенням, що набрало законної сили, не доказуються.

ОСОБА_6 до участі у справі в якості співвідповідача не залучалася.

Суд позбавлений можливості вирішити питання про заборону вчиняти дії щодо відчуження спадкового майна у вигляді квартири без залучення до участі у справі осіб, яким належить право на зазначену квартиру.

Крім того, заява про забезпечення позову містить підпис представника ОСОБА_1 - адвоката Ципліцького Д.О., на підтвердження повноважень якого додано електронний ордер №АХ1003006 від 21.10.2019 року без обмеження повноважень адвоката.

Відповідно до ч. 1 ст. 60 ЦПК України, представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Відповідно до ч. 4 ст. 62 ЦПК України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Відповідно до ч. 9 ст. 14 ЦПК України суд проводить розгляд справи за матеріалами судової справи в електронній формі.

У зв`язку з тим, що на даний час Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система ще не працює та, відповідно до п. 16 ч. 1Розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України, справи, розгляд яких розпочато та не закінчено за матеріалами у паперовій формі до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, продовжують розглядатися за матеріалами у паперовій формі.

Згідно із частиною 1 статті 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Ордер - письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката (частина 2 статті 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).

Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 1Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» договір про надання правової допомоги це домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору.

Згідно частини 3 статті 26Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» повноваження адвоката як захисника або представника в господарському, цивільному, адміністративному судочинстві, кримінальному провадженні, розгляді справ про адміністративні правопорушення, а також як уповноваженого за дорученням у конституційному судочинстві підтверджуються в порядку, встановленому законом.

Частиною 4 статті 26Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» встановлено, що адвокат зобов`язаний діяти в межах повноважень, наданих йому клієнтом, у тому числі з урахуванням обмежень щодо вчинення окремих процесуальних дій.

Відповідно до пунктів 4, 5, 14, 15 Положення про ордер на надання правової допомоги та порядок ведення реєстру ордерів, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 17 грудня 2012 року № 36, ордер видається адвокатом, адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням та повинен містити обов`язкові реквізити, передбачені цим Положенням. В Україні встановлюється єдина, обов`язкова для всіх адвокатів, типова форма ордера, яку затверджує Рада адвокатів України.

Відповідно до статті 62 ЦПК України, повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність». Відповідність копії документа, що підтверджує повноваження представника, оригіналу може бути засвідчена підписом судді. Оригінали документів, зазначених у цій статті, копії з них, засвідчені суддею, або копії з них, засвідчені у визначеному законом порядку, приєднуються до матеріалів справи.

Згідно з вимогами статті 62 ЦПК України ордер, який посвідчує повноваження адвоката як представника, подається в оригіналі. Відповідність оригінала копії ордеру може бути посвідчена підписом судді, після чого копія приєднується до матеріалів справи.

Можливості посвідчення відповідності оригіналу копії ордеру самостійно адвокатом положеннями ЦПК України і Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» не передбачено.

Саме до такого висновку дійшов Верховний Суд в постанові від 29 травня 2019 року по справі №202/5348/18.

Відповідно до частини 1 статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Виходячи з вищевикладеного, суд вважає, що у задоволенні заяви про забезпечення позову слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 149-153, 260, 353 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

В задоволенні заяви ОСОБА_1 в особі представника - адвоката Ципліцького Дмитра Олеговича про забезпечення позову - відмовити.

Копію ухвали направити заявнику.

Ухвала суду може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання .

Ухвала набирає законної сили після закінчення зазначеного строку подання апеляційної скарги, а в разі подання такої скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Попова В.О.