У Х В А Л А

07 грудня 2020 року м. Київ

Справа № 760/15867/16-ц

Провадження: № 22-ц/824/11293/2020

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого (судді-доповідача) Невідомої Т.О.,

суддів Гаращенка Д.Р., Пікуль А.А.

секретар Гулієв М.Д.о

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву адвоката Вовченко Світлани Михайлівни в інтересах ОСОБА_1 про відвід колегії суддів,

в с т а н о в и в :

В провадженні Київського апеляційного суду перебуває справа за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 23 вересня 2019 року, ухвалене у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення інфляційних втрат та 3 % річних.

Ухвалами Київського апеляційного суду від 14 вересня 2020 року відкрито апеляційне провадження у справі, справу призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні.

04 грудня 2020 року адвокат Вовченко С.М. в інтересах ОСОБА_1 подала до суду заяву про відвід колегії суддів.

Заява обґрунтована тим, що визначеною колегією суддів розглядалась справа № 359/9629/15-ц за позовом ОСОБА_1 до Відділу примусового виконання рішень Управління ДВС ГТУЮ у м. Києві, ОСОБА_3 про визнання прилюдних торгів та акту про продаж нерухомого майна на прилюдних торгах недійсними в рамках ВП №3478895. ВП № 3478855 відкрито щодо виконання рішення Апеляційного суду Київської області від 31.10.2011 року, за невиконання якого протягом декількох років позивачем нараховуються інфляційні втрати та 3 % річних, що є предметом позову у даній справі. Постановою Київського апеляційного суду від 22 жовтня 2019 року скасовано рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області та ухвалено нове про відмову у позові ОСОБА_1 . Постановою Верховного Суду від 11 листопада 2020 року постанову Київського апеляційного суду від 22 жовтня 2019 року скасовано, справу направлено на новий розгляд до суду апеляційної інстанції. Оскільки визначений склад колегії суддів розглядав справу № 359/9629/15-ц, яка є взаємопов`язаною із справою, що розглядається, на її думку, мають місце сумніви щодо неупередженості суддів під час розгляду даної справи.

В судовому засіданні адвокат Вовченко С.М. в інтересах ОСОБА_1 підтримала заявлений відвід та просила його задовольнити.

Адвокат Колесников Д.В. в інтересах ОСОБА_2 заперечував проти заявленого відводу колегії суддів, вважаючи його безпідставним.

Проаналізувавши заяву про відвід, що подана представником відповідача, колегія суддів приходить до наступних висновків.

Відповідно до положень ч. ч. 2-3 ст. 40 ЦПК України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Статтею 36 ЦПК України визначено перелік підстав відводу (самовідводу) судді і розширеному тлумаченню ця норма не підлягає.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є обставини, що викликають сумнів в неупередженості або необ`єктивності судді.

Визначення юридичного змісту оціночної категорії «безсторонній суд» зумовлює необхідність врахування суб`єктивного та об`єктивного критеріїв безсторонності. Перший з них означає, що суддя має бути суб`єктивно вільним від упередженості при розгляді справи; другий - що суддя має забезпечити достатні гарантії для усунення будь-яких обґрунтованих сумнівів щодо його неупередженості.

Аналіз практики рішень ЄСПЛ з цього питання дає можливість прийти до висновку що критерієм порушення суб`єктивної складової даного поняття, можуть бути висловлювання судді по суті правової проблеми, яка порушена у позові, у засобах масової інформації до свого головування у суді при розгляді конкретної справи; не реагування судді на расистські висловлювання; якщо головуючий у справі, у пресі вжив висловлювання, які натякали на негативну оцінку заявника, ще до того, як суд під його головуванням повинен був винести рішення у справі тощо. Конкретизуючи суб`єктивний критерій, Суд підкреслює, що поки не доведено інше, діє презумпція особистої безсторонності судді. Суб`єктивна упередженість полягає, як правило, в умисних чи необережних діях суддів перед початком чи під час судового розгляду справи

Стосовно об`єктивної неупередженості в рішеннях ЄСПЛ зазначено, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості. Мова йде про ту довіру, яку суди повинні викликати в учасників цивільного процесу.

Об`єктивними обставинами, що можуть свідчити про упередженість суду, у практиці ЄСПЛ визнавались такі: члени суду, що мали розглядати справу, вже брали участь у ній у іншій процесуальній ролі, наприклад, прокурор, адвокат, суддя у суді нижчої інстанції тощо; суддя, що бере участь у справі про оспорювання законодавчих нормативних актів раніше висловлювався з цього приводу як консультант; наявність дискреційних повноважень у одного з суддів, що розглядають справу у колегіальному складі, участь судді у прийнятті законодавчих або підзаконних нормативних актів, на основі яких потім виноситься судове рішення тощо.

Тобто, особа, яка заявляє відвід судді, повинна довести на підставі доказів факт зацікавленості судді у розгляді справи, зважаючи на дію презумпції особистої неупередженості судді, яка діє до тих пір поки не доведено інше.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Як зазначено вище, підставами які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості колегії суддів є, на думку заявника, розгляд даною колегією суддів взаємопов`язаної справи, та, як наслідок ухвалення у ній рішення, яке в подальшому було скасовано в касаційному порядку.

Однак, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Схожа позиція висловлена й Радою суддів України у рішенні від 07.09.2017 №46, в пункті 2 якого зазначено, що наявність судового рішення, яке ухвалене судом в іншій справі у подібних правовідносинах, або за участю тих самих сторін, або з процесуальних, чи інших питань у тій самій справі не породжує у діяльності судді конфлікту інтересів.

Відтак, наведені заявником доводи щодо розгляду визначеною колегію суддів іншої справи, а також незгода з ухваленим у цій справі рішенням, не визнаються у розумінні вказаних вище норм підставами для відводу, а тому суд приходить до висновку про залишення заяви адвоката Вовченко С.М. в інтересах ОСОБА_1 про відвід колегії суддів без задоволення.

Керуючись ст. ст. 36-37, 39-40, 368 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Заяву адвоката Вовченко Світлани Михайлівни в інтересах ОСОБА_1 про відвід колегії суддівзалишити без задоволення.

Продовжити розгляд справи у тому ж складі суддів.

Ухвала набирає законної сили з дня її проголошення, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий: Т.О. Невідома

Судді: Д.Р. Гаращенко

А.А. Пікуль