Головуючий суддя в суді І інстанції
Єдиний унікальний № 374/282/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 січня 2020 року Ржищівський міський суд Київської області в складі:

головуючої судді Козіної С.М.,

за участі:

секретаря - Проценко Ю.В.,

позивача - ОСОБА_1 (не з`явилась),

відповідача - ОСОБА_2 (не з`явився),

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Ржищів Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2019 року позивач звернулась до суду із вказаним вище позовом, посилаючись на те, що 26 березня 2013 року між нею та ОСОБА_2 було укладено шлюб. Шлюб зареєстровано Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Вінницького міського управління юстиції у Вінницькій області, актовий запис № 545 від 26 березня 2013 року. Подружжя має спільного малолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Сторони не зійшлись характерами та поглядами на життя, у зв`язку з чим між ними виникали суперечки та сварки. Почуття взаємної любові та поваги між ними поступово були втрачені. На даний час чоловік проживає в іншому місті, шлюбні стосунки припинено близько пів року. Позивачка вважає, що шлюб є лише формальним, подальше збереження сім`ї та примирення неможливе. Майновий спір відсутній.

Позивачка просила суд розірвати шлюб між нею та ОСОБА_2 , зареєстрований 26 березня 2013 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Вінницького міського управління юстиції у Вінницькій області, актовий запис № 545. Після розірвання шлюбу просила залишити її шлюбне прізвище - ОСОБА_1 .

У судове засідання позивач не з`явилась, подавши заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримувала у повному обсязі, наполягала на розірванні шлюбу.

Відповідач у судове засідання не з`явився, подавши заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги визнав у повному обсязі, проти розірвання шлюбу не заперечував.

Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши фактичні взаємини подружжя, дійсні причини заяви про розірвання шлюбу, судом встановлено таке.

Судом встановлено, що сторони припинили шлюбні відносини, шлюб носить формальний характер. Позивач на примирення не згодна, наполягала на розірванні шлюбу.

Згідно з копією свідоцтва про шлюб, серії НОМЕР_1 від 26 березня 2013 року (а.с. 6) позивач та відповідач 26 березня 2013 року уклали шлюб, який зареєстровано Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Вінницького міського управління юстиції у Вінницькій області, актовий запис № 545.

Від шлюбу сторони мають малолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про народження (а.с. 7).

Відповідно до ст. 51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка.

Частиною 4 ст. 56 Сімейного кодексу України передбачено, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Відповідно до ст. 21, 24 Сімейного кодексу України, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Суд виходив з того, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а позивачка не має намір зберігати шлюб з відповідачем. Приймаючи до уваги доводи викладені в позовній заяві, та те що сторони проживають окремо, відповідач подав письмову заяву про визнання позову, сторони не подавали клопотань про надання строку для примирення, суд вважає, що причини, які спонукають позивачку наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б їх інтересам, що має істотне значення, внаслідок чого позов підлягає задоволенню.

Відповідно до ст. 16 Загальної декларації прав людини від 10 грудня 1948 року чоловіки і жінки користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

Відповідно до ч. 1 ст. 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Відповідно до ст. 112 Сімейного Кодексу України шлюб між сторонами може бути розірвано, коли буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей.

Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Згідно ч. 2 ст. 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Враховуючи викладене вище, суд дійшов висновків щодо задоволення позовних вимог ОСОБА_1 .

На підставі ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивачки необхідно стягнути кошти на відшкодування судового збору в розмірі 768 грн. 40 коп.

За змістом ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Отже, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Керуючись ст. 10, 105, 110, 112-114 Сімейного кодексу України, ст. 2, 4, 12, 81, 82, 141, 206, 247, 263-265, 273, 352, 354 ЦПК України суд,-

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, - задовольнити у повному обсязі.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , який зареєстрований Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Вінницького міського управління юстиції у Вінницькій області, актовий запис № 545 від 26 березня 2013 року, - розірвати.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишити прізвище - ОСОБА_1 .

Стягнути з ОСОБА_2 , (місце проживання зареєстровано за адресою: АДРЕСА_1 ), на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 , місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 ), кошти на відшкодування судового збору у розмірі 768 (сімсот шістдесят вісім) гривень 40 копійок.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Відповідно до пп. 15.5 п. 15 Перехідних положень ЦПК України (в редакції від 15.12.2017) до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу, тобто до Київського апеляційного суду через Ржищівський міський суд Київської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя