Номер провадження 2/754/6193/20
Справа №369/1646/20
РІШЕННЯ

Іменем України

26 листопада 2020 року Деснянський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді Зотько Т.А.,

за участі секретаря судового засідання Ковальової В.О.,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовною заявою за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В :

До Києво -Святошинського районного суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. Позовна заява мотивована тим, що позивач та відповідач з 12.02.2016 перебувають в зареєстрованому шлюбі. Від спільного подружнього життя мають спільну малолітню доньку - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . У зв`язку з різними поглядами на життя сімейні відносини між сторонами не склались, з вересня 2019 кожен з подружжя проживає окремо, фактично шлюбні відносини припинені, як і ведення спільного господарства, а відтак позивачка звернулась до суду із вищевказаним позовом.

Ухвалою Києво -Святошинського районного суду Київської області від 17.04.2020 р. визначено направити матеріали позовної заяви до Деснянського районного суду м. Києва, для розгляду за підсудністю.

19.08.2020 вищевказана справа надійшла на адресу Деснянського районного суду м. Києва та на підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.08.2020 року була передана в провадження судді Зотько Т.А.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 25.08.2020 року у вказаній вище справі вирішено питання про доцільність її розгляду у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

У відповідності до ч.8 ст.279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться.

Позивачка в судове засідання не з`явилась, про розгляд справи повідомлена судом належним чином, шляхом направлення поштової кореспонденції суду. На електронну адресу суду направила заяву, згідно якої позовні вимоги підтримала та просила здійснювати розгляд справи у її відсутності.

В судове засідання відповідач не з`явився, про розгляд справи повідомлений належним чином. На адресу суду подав заяву, згідно якої позов визнав в повному обсязі та просив здійснювати розгляд справи у його відсутності.

Суд, у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) у судове засідання сторін, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, дійшов до наступних висновків.

Судом встановлено, що між сторонами 12 лютого 2016 року було укладено шлюб, який зареєстрований Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Святошинського районного управління юстиції у м. Києві (а/з № 83), що підтверджується відповідною копією свідоцтва про шлюб.

Сторони мають спільну малолітню доньку - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про народження (а/з № 95).

Відповідно до ст.ст. 21, 24 СК України, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану. Шлюб грунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Частиною 3, 4 ст. 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.

В позовній заяві позивачка вказує на те, що причиною розірвання їх з відповідачем шлюбу є різні погляди на сімейне життя, з вересня 2019 кожен з подружжя проживає окремо, наразі шлюбні відносини та ведення спільного господарства між позивачем та відповідачем припинені. Відповідач обставини, що викладені в позові не спростовував, просив суд про розірвання шлюбу.

Згідно ч.2 ст.112 Сімейного Кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.

З огляду на зазначене, суд дійшов висновку, що сім`я фактично розпалась та зберегти її неможливо, оскільки збереження сім`ї призведе до порушення інтересів позивача та відповідача, тому є всі наявні підстави для задоволення позову щодо розірвання шлюбу.

Відповідно до ч. 2 ст. 114 Сімейного Кодексу України у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.24, 110-112, 114 Сімейного Кодексу України, ст.ст.12, 13, 81, 141, 258-259, 263, 265, 273, 274-279, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 12 лютого 2016 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Святошинського районного управління юстиції у м. Києві (а/з № 83) між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 - розірвати.

Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Деснянський районний суд міста Києва.

Суддя: