0КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа №362/3766/16-ц
Апеляційне провадження №22-ц/824/7795/2020
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 листопада 2020 року місто Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах - головуючого Сержанюка А.С., суддів - Березовенко Р.В., Сушко Л.П., із участю секретаря Потоцької О.О., розглянувши матеріали цивільної справи у місті Києві за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Васильківського міськрайонного суду Київської області від 26 лютого 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 про поділ нерухомого майна в натурі,

В С Т А Н О В И В :

25 липня 2016 року ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом, де просила поділити в натурі житловий будинок та земельну ділянку, що розташовані по АДРЕСА_1 .

На обґрунтування заявлених вимог зазначила, що вона, відповідач і третя особа є співвласниками житлового будинку, з долями у майні, відповідно, 11/48, 11/48 та 26/48.

Однак, між сторонами не досягнуто згоди щодо спільного користування вказаним нерухомим майном, а тому позивач просить поділити в натурі зазначений житловий будинок і земельну ділянку для користування кожним із співвласників із виділенням відповідачу частини вказаного нерухомого майна.

Рішенням Васильківського міськрайонного суду Київської області від 26 лютого 2020 року в задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 про поділ нерухомого майна в натурі відмовлено.

На обґрунтування ухваленого судом рішення зазначено наступне.

За договором дарування будинку від 09 вересня 1998 року сторони набули у власність в рівних частках кожна - 11/24 частин житлового будинку з відповідними надвірними будівлями, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , тобто - по 11/48 частини кожна з них ( а.с. 26 ).

Іншим співвласником зазначеного житлового будинку є ОСОБА_3 в частці 13/24, що підтверджується Інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 13 травня 2016 ( а.с. 19 - 20 ).

Також, відповідно до Державного акту на право власності на земельну ділянку та Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 13 травня 2016, сторони і тертя особа є співвласниками земельної ділянки, площею 0,1481 га, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 ( а.с. 24 - 25, 27 - 28 ).

Прізвище позивача змінено у зв`язку із одруженням, що підтверджується відповідним штампом уповноваженого органу в паспорті особи ( а.с. 14 ).

Наведені обставини учасники процесу в судовому засіданні визнали та не оспорили.

Під час розгляду справи по суті, за клопотанням позивача у справі було призначено і проведено судову будівельно-технічну і земельно-технічну експертизи на виконання якої надано суду висновок експерта від 28.02.2019 року № 15884/16-42/4622/4623/19-42 ( а.с. 97 - 138 ).

Отже, при вирішення спору по суті вимог, суд обов`язково враховує висновки зазначеної експертизи, відповідно до якої:

- поділ в натурі відповідно до належних співвласникам часток між позивачами ОСОБА_1 , який належить 11/48 частина, ОСОБА_3 , якій належить 26/48 частина та відповідачем ОСОБА_2 , якій належить 11/48 частина житлового будинку, господарських будівель і споруд в ізольовані квартири, які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 - з технічної точки зору за умови рівності та відступу від ідеальних часток співвласників, не вбачається можливим;

- поділ земельної ділянки загальною площею 0,1481 га, кадастровий номер :01:015:0026, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 - з урахуванням варіантів розподілу та виходячи з того, що сторонам по справі належить на праві спільної часткової власності ОСОБА_1 11/48 частина, ОСОБА_3 26/48 частина і ОСОБА_2 11/48 частина, вбачається за можливе, оскільки поділ житлового будинку відповідно до ідеальних часток не можливий.

При цьому, за наведеним висновком експертизи вбачається можливим поділ в натурі спірного нерухомого майна лише за умови об`єднання ідеальних часток співвласників при умові відступу від ідеальних часток за умови здійснення прибудови до житлового будинку.

Проте, жодна із сторін в судовому засіданні не висловила бажання та не здійснила відповідних процесуальних дій щодо бажання і/або згоди поділу в натурі спірного нерухомого майна за можливими варіантами зазначеними в експертному висновку.

Натомість, позивач просить поділити в натурі зазначений житловий будинок і земельну ділянку для користування кожним із співвласників із визнанням за ними права власності на відокремлені частини вказаного нерухомого майна, саме з урахуванням часток кожного із співвласників.

Таким чином, з урахуванням неможливості поділу спірного нерухомого майна в натурі та визначеного статтею 13 ЦПК України диспозитивності цивільного судочинства, при відсутності виявленої у належний спосіб згоди сторін на можливий поділ в натурі спірного нерухомого майна лише за умови об`єднання ідеальних часток співвласників при умові відступу від ідеальних часток за умови здійснення прибудови до житлового будинку, що запропонований у висновку експерта від 28.02.2019 року № 15884/16-42/4622/4623/19-42, у суду відсутні підстави для задоволення заявлених позовних вимог.

За таких обставин, позовні вимоги є необґрунтованими, а тому задоволенню не підлягають.

Не погоджуючись із вказаним рішенням, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, посилаючись на його незаконність та необґрунтованість, неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків суду обставинам справи, а також неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права при його ухваленні.

Просить рішення Васильківського міськрайонного суду Київської області від 26 лютого 2020 року скасувати та ухвалити по справі нове про задоволення позову.

Суд, закінчивши з`ясування обставин справи і перевірку їх доказами, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та відзиві на неї, у межах доводів та вимог апеляційної скарги, вважає за необхідне апеляційну скаргу задовольнити частково, керуючись наступним.

Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Якщо одна із сторін визнала пред`явлену до неї позовну вимогу під час судового розгляду повністю або частково, рішення щодо цієї сторони ухвалюється судом згідно з таким визнанням, якщо це не суперечить вимогам статті 206 цього Кодексу.

Як встановлено судом, що підтверджується і матеріалами справи, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 є співвласниками житлового будинку з відповідними надвірними будівлями, розташованого АДРЕСА_1 .

Право власності на майно їм належить, відповідно, по 11/48, 11/48 та 26/48 частини ( а.с. 16, 17-20, 21, 22-25 т. 1 ).

Згідно державного акту на право власності на земельну ділянку від грудня 2009 року та списку співвласників земельної ділянки, майно належало в таких самих частинах, відповідно, ОСОБА_2 , ОСОБА_1 та ОСОБА_4 ( а.с. 27, 28, 29 т. 1 ).

З приводу користування зазначеним майном між співвласниками виникають конфлікти, які були предметом розгляду, як правоохоронних органів так і суду ( а.с. 57, 58, 63-65, 84-86, 87, 88-90 т. 1 ).

ОСОБА_1 , з метою вирішення спору щодо житлового будинку та земельної ділянки, 27 липня 2016 року звернулась до суду із зазначеними позовними вимогами ( а.с. 2-6 т. 1 ).

На підставі ухвали Васильківського міськрайонного суду Київської області від 28 вересня 2016 року, Київським науково-дослідним інститутом судових експертиз 28 лютого 2019 року проведена судова будівельно-технічна та земельно-технічна експертизи №15884/16-42/4622/4623/19-42, до змісту якої експертом ОСОБА_5 20 листопада 2020 року внесені уточнення ( а.с. 72, 97-134, 135-138 т. 1, а.с. 15-16, 17-20 т. 2 ).

Згідно висновків експерта, серед іншого, запропоновано варіант поділу майна з відхиленням від ідеальних часток співвласників майна та об`єднання ідеальних часток ОСОБА_1 та ОСОБА_3 ( там же ).

В цьому випадку, виділяється частка із майна, що є у спільній частковій власності, що складає 11/48 частини, належні ОСОБА_1 , та 26/48 частини, належні ОСОБА_3 , в будинку, що по АДРЕСА_1 , зокрема, у житловому будинку «А» - житлову кімнату ( 1-2 ), площею 24 кв.м., вартістю 69 561 грн, коридор ( 1-1 ), площею 10,4 кв.м., вартістю 26 994 грн. та із господарських будівель і споруд - літню кухню «Б», вартістю 36 647 грн, хвіртку №1 - 3 504 грн, 37/48 частини огорожі №2 - 10 156,5 грн, Ѕ частину колодязя питного №3 - 5 474 грн, яму вигрібну №4 - 33 442 грн.

Виділяється частка із майна, що є у спільній частковій власності, що складає 11/48 частини, належна ОСОБА_2 , в будинку, що по АДРЕСА_1 , зокрема, у житловому будинку «А» - житлову кімнату ( 1-3 ), площею 10,5 кв.м., вартістю 30 433 грн, житлову кімнату ( 1-4 ), площею 8,7 кв.м., вартістю 25 216 грн, кухню ( 1-5 ), площею 6,2 кв.м., вартістю 16 092 грн. та із господарських будівель і споруд - сарай «В», вартістю 4 401 грн, убиральню «Г» - 1 250 грн, 11/48 частини огорожі №2 - 3 019,5 грн, Ѕ частину колодязя питного №3 - 5 474 грн.

Виділяється частка із майна, що є у спільній частковій власності, що складає 11/48 частини, належна ОСОБА_1 , та 26/48 частини, належні ОСОБА_3 , із земельної ділянки, що по АДРЕСА_1 , загальною площею 1 141,60 кв.м.

Виділяється частка із майна, що є у спільній часткові власності, що складає 11/48 частини, належна ОСОБА_2 із земельної ділянки, що по АДРЕСА_1 , загальною площею 339,40 кв.м.

Лінія розподілу земельної ділянки, згідно висновку експерта, проходить:

від точки А, що розташована на лінії межі земельної ділянки з боку АДРЕСА_2 / і ділить відрізок / 2-3 ), довжиною 7,96 м на два відрізка 2-А, довжиною 1,88 м та А-3, довжиною 6,08 м та 1-Б до точки D, що розташована на лінії лівої бокової сторони житлового будинку по ламаній F-B-C-D, довжиною / 5,4 + 4,2+3,99 ) м;

від точки D до точки Е, що є точкою лінії поділу житлового будинку на квартири;

від точки Е до точки F, по лінії поділу житлового будинку на квартири;

від точки F до точки Н, що розташована на тильній стороні житлового будинку по лінії поділу житлового будинку на квартири F-G-H;

від точки Н по ламаній лінії Н-І-J-K-L-M-N-O, до точки O, що лежить на лівій боковій межі і ділить відрізок 41,79 м на два відрізки O-4, довжиною 16,29 м та O-5, довжиною 25,58 м.

При цьому, ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , відповідно до проведеного розподілу домоволодіння, мають зняти віконний блок, в площині віконного прорізу влаштувати дверний проріз в житловій кімнаті ( 1-4 ), площею 8,7 кв.м., влаштувати два дверних прорізи - в житловій кімнаті ( 1-4 ), площею 8,7 кв.м. та кухні ( 1-5 ), площею 6,2 кв.м., демонтувати перегородку між житловими кімнатами ( 1-3 ), площею 10,5 кв.м., та ( 1-4 ), площею 8,7 кв.м., закласти ( замурувати ) дверний проріз між житловою кімнатою ( 1-4 ), площею 8,7 кв.м., та коридором ( 1-1 ), площею 10,4 кв.м. ( там же ).

Зазначений варіант розподілу майна, з точки зору суду другої інстанції, є найбільш прийнятним при вирішенні спору між сторонами, який існує тривалий час, та не порушує законних прав та інтересів відповідача.

При цьому, суд першої інстанції при вирішенні зазначених вимог не з`ясував думку ОСОБА_1 та ОСОБА_3 щодо розподілу житлового будинку та земельної ділянки за вказаним експертом варіантом, а відтак - передчасно залишив без задоволення заявлені позовні вимоги та не вирішив цивільно-правовий спір по суті.

За таких обставин, доводи апелянта про незаконність та необґрунтованість рішення, неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків суду обставинам справи, а також неправильне застосування зазначених норм матеріального права та норм процесуального права при його ухваленні, зокрема, ст. 6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод, ст.ст. 15, 16, 183, 319, 367, 377 ЦК України, 120 ЗК України, ст. 263 ЦПК України, на переконання суду другої інстанції, знайшли своє підтвердження при розгляді справи.

Відтак, рішення місцевого суду підлягає скасуванню відповідно до положень ст. 376 ЦПК України та ухвалення нового про розподіл майна за визначеним апеляційним судом варіантом відповідно до положень ст.с. 183, 361, 364 ЦК України, ст.ст. 5, 10-13, 76-81, 263-265 ЦПК України.

Згідно положень ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ст. 141 ЦПК України, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне стягнути із ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати ( а.с 1, 146, 212 т. 1 ) у розмірі 9 511,99 ( 2 043,19 + 4 404 + 3 064,80 ) грн.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 5, 10-13, 76-81, 141, 263-265, 367, 368, 374, 376, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково. Рішення Васильківського міськрайонного суду Київської області від 26 лютого 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 про поділ нерухомого майна в натурі скасувати і ухвалити по справі нове судове рішення про часткове задоволення заявлених вимог відповідно до висновку експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи №15884/16-42/4622/4623/19-42 від 28 лютого 2019 року, проведеної Київським науково-дослідним інститутом судових експертиз із уточненнями експерта від 20 листопада 2020 року.

Виділити частку із майна, що є у спільній часткові власності, що складає 11/48 частини, належні ОСОБА_1 , та 26/48 частини, належні ОСОБА_3 , в будинку, що по АДРЕСА_1 , зокрема, у житловому будинку «А» - житлову кімнату ( 1-2 ), площею 24 кв.м., вартістю 69 561 грн, коридор ( 1-1 ), площею 10,4 кв.м., вартістю 26 994 грн. та із господарських будівель і споруд - літню кухню «Б», вартістю 36 647 грн, хвіртку №1 - 3 504 грн, 37/48 частини огорожі №2 - 10 156,5 грн, Ѕ частину колодязя питного №3 - 5 474 грн, яму вигрібну №4 - 33 442 грн.

Виділити частку із майна, що є у спільній часткові власності, що складає 11/48 частини, належні ОСОБА_2 , в будинку, що по АДРЕСА_1 , зокрема, у житловому будинку «А» - житлову кімнату ( 1-3 ), площею 10,5 кв.м., вартістю 30 433 грн, житлову кімнату ( 1-4 ), площею 8,7 кв.м., вартістю 25 216 грн, кухню ( 1-5 ), площею 6,2 кв.м., вартістю 16 092 грн. та із господарських будівель і споруд - сарай «В», вартістю 4 401 грн, убиральню «Г» - 1 250 грн, 11/48 частини огорожі №2 - 3 019,5 грн, Ѕ частину колодязя питного №3 - 5 474 грн.

Виділити частку із майна, що є у спільній часткові власності, що складає 11/48 частини, належні ОСОБА_1 , та 26/48 частини, належні ОСОБА_3 , із земельної ділянки, що по АДРЕСА_1 , загальною площею 1 141,60 кв.м.

Виділити частку із майна, що є у спільній часткові власності, що складає 11/48 частини, належні ОСОБА_2 із земельної ділянки, що по АДРЕСА_1 , загальною площею 339,40 кв.м.

Лінія розподілу земельної ділянки, згідно висновку експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи №15884/16-42/4622/4623/19-42 від 28 лютого 2019 року, проходить:

від точки А, що розташована на лінії межі земельної ділянки з боку АДРЕСА_2 / і ділить відрізок / 2-3 ), довжиною 7,96 м на два відрізка 2-А, довжиною 1,88 м та А-3, довжиною 6,08 м та 1-Б до точки D, що розташована на лінії лівої бокової сторони житлового будинку по ламаній F-B-C-D, довжиною / 5,4 + 4,2+3,99 ) м;

від точки D до точки Е, що є точкою лінії поділу житлового будинку на квартири;

від точки Е до точки F, по лінії поділу житлового будинку на квартири;

від точки F до точки Н, що розташована на тильній стороні житлового будинку по лінії поділу житлового будинку на квартири F-G-H;

від точки Н по ламаній лінії Н-І-J-K-L-M-N-O, до точки O, що лежить на лівій боковій межі і ділить відрізок 41,79 м на два відрізки O-4, довжиною 16,29 м та O-5, довжиною 25,58 м.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати у розмірі 9 511,99 грн.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня проголошення судового рішення.

Головуючий А.С. Сержанюк

Судді: Р.В. Березовенко

Л.П. Сушко