У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"08" січня 2020 р. Дніпровський районний суд міста Києва у складі судді Яровенко Н.О., розглянувши у порядку письмового провадження у приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва заяву представника відповідача 2 Товариства з обмеженою відповідальністю «АМАРІС ГРУП» про зустрічне забезпечення позову, -

в с т а н о в и в:

В провадженні Дніпровського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Амаріс Груп», Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Фінмарк», Публічного акціонерного товариства «Платинум Банк», Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Бадахова Юрія Назіровича про визнання правочинів недійсними, скасування рішення про реєстрацію права власності та зобов`язання вчинити певні дії.

Ухвалою суду від 30.08.2019 року заяву представника позивача про забезпечення позову задоволено. Вжито заходи забезпечення позову шляхом заборони вчиняти усунення перешкод у користуванні приватною власністю шляхом виселення ОСОБА_1 з квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 141,4 кв. м., житловою площею 95 кв.м. та вжито заходи забезпечення позову шляхом заборони вчиняти вселення будь-яких осіб у квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 141,4 кв. м., житловою площею 95 кв.м.

Представник відповідача 1 звернувся до суду із заявою про зустрічне забезпечення позову, в якій просив суд застосувати зустрічне забезпечення шляхом зобов`язання ОСОБА_1 внести на депозитний рахунок суду грошові кошти у розмірі визначеному судом оскільки в зв`язку з тим, що судом було вжито заходи забезпечення позову ТОВ «АМАРІС ГРУП» обмежено у праві вільного володіння та користування власним нерухомим майном, втрачає прибуток, натомість несе збитки, обтяжене тягарем зі сплати податків на нерухоме майно.

Розгляд заяви здійснено судом в порядку письмового провадження за наявними у суду матеріалами без повідомлення учасників справи та проведення судового засідання, що відповідає правилам ч. 13 ст. 7 ЦПК України.

За наслідками розгляду відповідних матеріалів суд прийшов таких висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Отже, питання щодо зустрічного забезпечення є правом, а не обов`язком суду.

Відповідно до ч. 5 ст. 154 ЦПК України розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 30.08.2019 року заяву представника позивача про забезпечення позову задоволено. Вжито заходи забезпечення позову шляхом заборони вчиняти усунення перешкод у користуванні приватною власністю шляхом виселення ОСОБА_1 з квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 141,4 кв. м., житловою площею 95 кв.м. та вжито заходи забезпечення позову шляхом заборони вчиняти вселення будь-яких осіб у квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 141,4 кв. м., житловою площею 95 кв.м.

Оцінивши документи, додані до заяви про зустрічне забезпечення позову, суд не знаходить правових підстав для її задоволення, оскільки зустрічне забезпечення направлене на відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, а не на покриття вартості спірного майна.

Окрім того, відповідно до ч.ч. 1-3 статті 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення). Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову. Суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо: позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

В даному випадку, суд не вбачає підстав вимагати від позивача забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення), оскільки обставини, за яких суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення у відповідності до положень ч. 3 ст. 154 ЦПК України, відсутні.

А відтак, заява представника відповідача 1 про зустрічне забезпечення позову задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст. 154, 259, 260, 353, 354 ЦПК України,

у х в а л и в:

В задоволенні заяву представника відповідача 2 Товариства з обмеженою відповідальністю «АМАРІС ГРУП» про зустрічне забезпечення позову відмовити.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Дніпровський районний суд міста Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Н.О.Яровенко