11.11.2020 Єдиний унікальний № 371/385/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
11 листопада 2020 року м. Миронівка
Провадження № 2/371/493/20
Миронівський районний суд Київської області в складі :
головуючого судді Капшук Л.О.,
за участі секретаря судових засідання Сахненко О.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Київській області про відшкодування моральної шкоди,
В провадженні Миронівського районного суду перебуває цивільна справа, в якій позивачем заявлено вимогу про відшкодування моральної шкоди, завданої йому внаслідок незаконного звільнення з посади.
Ухвалою суду від 19 жовтня 2020 року поновлено судовий розгляд справи та запроновано відповідачу у строк до 11 листопада 2020 року підготувати та подати до суду клопотання про призначення у справі експертизи із зазначенням підстав її проведення, питань, з яких експерт має надати суду висновок, установи (особи, осіб), якій доручити проведення експертизи.
Продовження розгляду справи призначено на 12 годину 11 листопада 2020 року.
В судове засідання сторони не з`явились.
Представник відповідача подала до суду клопотання про призначення у справі повторної судової психологічної експертизи.
Клопотання вмотивовано тими обставинами, що позивачем надано висновок експерта щодо результатів проведення експертного психологічного дослідження, за змістом якого завдана йому незаконними діями ГУНП в Київській області моральна шкода дорівнює 288 мінімальних заробітних плат, установлених на момент розгляду справи.
Вказане експертне дослідження проведене неповно, поверхово, його висновки не відповідають дійсним обставинам справи. Під час дослідження до уваги було взято лише свідчення осіб, які є зацікавленими для позитивного вирішення справи. Також, не зрозуміло з яких міркувань виходив експерт визначаючи розмір моральної шкоди.
Під час детального вивчення експертного висновку № 192 від 20 грудня 2019 року представниками відповідача було виявлено помилки у формулі розрахунку завданої моральної шкоди, що не заперечив під час судового розгляду справи експерт Ю.Б. Ірхін.
Повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи.
Відповідач має сумніви у правильності висновку експерта, наданого позивачем за результатами проведення експертного психологічного дослідження. З метою повного, всебічного та об`єктивного з`ясування всіх обставин справи, встановлення факту, чи приховує або свідомо спотворює позивач яку-небудь інформацію про обставини справи, його свідчення потребують повторної перевірки шляхом проведення повторної судової психологічної експертизи.
Просила призначити у справі повторну судову психологічну експертизу, проведення якої доручити експертам Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз, на вирішення якої просила поставити питання :
-Які індивідуально-психологічні особливості має підекспертна особа ОСОБА_1 .?
-Які психологічні особисті якості та провідні мотиваційні чинники поведінки має ОСОБА_1 .? У якому зв`язку вони перебувають з обставинами справи?
-Чи є ситуація, що досліджується за справою, психотравмувальною для ОСОБА_1 .? Якщо так, то чи завдані йому страждання (моральна шкода)?
-Чи спричинені ОСОБА_1 страждання (моральна шкода) за умов ситуації (діями ГУНП в Київській області під час видання наказів щодо проведення службового розслідування та звільнення з посади), що досліджується у справі?
-Якщо ОСОБА_1 завдані страждання (моральна шкода), то який можливий розмір становить грошова компенсація за завдані страждання (моральну шкоду) за період часу з 11.06.2019 по 07.11.2019?
Позицію щодо клопотання позивач висловив у поданій до суду заяві.
Позивач вказав, що в межах судового розгляду справи № 371/385/20 жодні судові експертизи призначені та проведені не були.
Разом із позовною заявою до суду ним подано висновок за результатами проведення експертного психологічного дослідження № 192 від 20 грудня 2019 року, який складений ТОВ «Українська експертна компанія».
Відповідності до пункту 1.2.13 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи. Первинною є експертиза, коли об`єкт досліджується вперше. Додатковою є експертиза, якщо для вирішення питань щодо об`єкта, який досліджувався під час проведення первинної експертизи, необхідно провести додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріли (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи. Повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз).
Оскільки в межах розгляду справи не призначалася та не проводилася первинна судова експертиза, судом не може бути призначено повторну експертизу.
З урахуванням наведеного, позивач вважає за можливе призначення судом саме первинної судової психологічної експертизи.
Крім того, позивач не погодився з переліком питань, які мають бути поставлені експерту.
Вказав, що відповідно до пункту 6.3 Розділу 6 Інструкції, психологічна експертиза встановлює ті особливості психічної діяльності та такі їх прояви в поведінці особи, які мають юридичне значення та викликають певні правові наслідки.
Запитання, сформовані представником відповідача у клопотанні, є тотожними з викладеним в пункті 6.6 Розділу 6 Інструкції орієнтовним переліком запитань, які досліджуються під час проведення судової психологічної експертизи.
Перелік запитань, наведений у Інструкції, є типовим для певного виду судових експертиз, який слугує орієнтиром для ініціатора її призначення щодо дослідження та отримання певних результатів. Проте вказаний перелік не є імперативною нормою (обов`язковою для виконання) та має застосовуватися залежно від ситуації, досліджуваного об`єкта та мети органу який призначає вказану експертизу.
Зазначив, що у справі має бути встановлено факт наявності чи відсутності у нього моральних страждань, завданих незаконними діями відповідача, а також визначено розмір моральної шкоди. Тому, запитання мають бути сформульовані чітко, відповідно до фактів, які підлягають встановленню та для досягнення конкретної мети - з`ясування обставин, що є важливими під час винесення судового рішення.
Вважає, що на вирішення експерту необхідно поставити наступні запитання:
Чи завдані позивачу ОСОБА_1 моральні страждання діями Головного управління Національної поліції в Київській області, що полягали у видачі наказів:
№ 1182 від 11 червня 2019 року «Про призначення службового розслідування», відповідно до якого ОСОБА_1 відсторонено від посади заступника начальника Білоцерківського ВП - начальника слідчого відділу Білоцерківського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області;
№ 1442 від 09 липня 2019 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників Білоцерківського ВП», відповідно до якого ОСОБА_1 звільнено з посади заступника начальника Білоцерківського ВП - начальника слідчого відділу Білоцерківського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області?
Якщо так, то яка сума моральної шкоди завдана ОСОБА_1 незаконними діями Головного управління Національної поліції в Київській області за період з 11 червня 2019 року по 07 листопада 2019 року?
Крім того, позивач не погодився з установою, яка визначена відповідачем для проведення експертизи.
Свою позицію обґрунтував тим, що об`єктом дослідження судової психологічної експертизи є психічні прояви людини. Дослідження об`єкта під час проведення психологічної експертизи є обов`язковим. У випадку призначення психологічної експертизи в межах розгляду справи об`єктом дослідження є саме його психічні прояви.
Місцем його проживання є місто Біла Церква Київської області, що знаходиться на відстані понад 400 км від міста Одеса, яке є місцем розташування Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз.
За вказаних обставин він не матиме фізичної можливості прибути за викликом, що в подальшому унеможливить проведення призначеної судом експертизи та надання відповідного висновку до суду.
Звернув увагу суду на ті обставини, що представники відповідача в ході судового розгляду справи заявляли клопотання про призначення додаткової експертизи, проведення якої просили доручити Київському науково-дослідному інституту судових експертиз, що знаходиться за адресою: місто Київ, вулиця Смоленська, 6.
Відстань від місця його проживання до міста Києва становить менше 70 км, тому він вважає за доцільне проведення судової психологічної експертизи саме Київським науково-дослідним інститутом судових експертиз (КНДІСЕ).
Суд дійшов висновку про необхідність часткового задоволення клопотання та призначення у справі судової психологічної експертизи з таких підстав.
На підставі частин 3 та 4 статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
За правилами частини 5 вказаної статті суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.
Згідно частини 2 статті 102 ЦПК України предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.
Відповідно до правил пункту 1 частини 1 статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.
Психологічна експертиза встановлює ті особливості психічної діяльності та такі прояви в поведінці особи, які мають юридичне значення та викликають певні правові наслідки.
Головним завданням психологічної експертизи є визначення у підекспертної особи: індивідуально-психологічних особливостей, рис характеру, провідних якостей особистості; мотивотвірних чинників психічного життя і поведінки; емоційних реакцій та станів; закономірностей перебігу психічних процесів, рівня їхнього розвитку та індивідуальних її властивостей.
Причинно-наслідковий зв`язок між правопорушенням та негативними змінами психічної діяльності, констатують за наявності одночасно двох обов`язкових ознак: факт тимчасового зв`язку психічної діяльності постраждалого й ситуації завдання шкоди; особистісна значущість для постраждалого порушеного права й змін, що логічно пов`язані із завданням моральної шкоди.
Звертаючись до суду, позивач навів відомості щодо наявності та сили його страждань з вини відповідача, до позову додав висновок за результатами проведення експертного психологічного дослідження від 20 грудня 2019 року, складений на його замовлення ТОВ «Українська експертна компанія».
В судовому засіданні на ознаки сильних емоційних хвилювань, психічні травми, про які свідчить сам суб`єкт, вказали особи, які були допитані судом: близькі особи позивача, інші особи, які спостерігали за ним після завдання шкоди.
Суд вважає, що визначення дійсного розміру завданої моральної шкоди та глибини душевних страждань є питаннями, які потребують спеціальних знань.
Для з`ясування вказаних питань потрібні спеціальні знання у галузі психології, які необхідно використати у виді процесуальної дії судової психологічної експертизи, якою може бути встановлено або спростовано факт впливу протиправних дій відповідача на психологічний стан позивача ОСОБА_1 , факт завдання йому моральної шкоди та її розміру.
Відповідності до пункту 1.2.13 розділу І Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 №53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5 (з наступними змінами), згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи. Первинною є експертиза, коли об`єкт досліджується вперше. Додатковою є експертиза, якщо для вирішення питань щодо об`єкта, який досліджувався під час проведення первинної експертизи, необхідно провести додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріли (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи. Повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз).
Пунктом 1.3 розділу І Інструкції передбачено, що відповідно до чинного законодавства для юридичних і фізичних осіб на договірних засадах експертами проводяться експертні дослідження, що потребують спеціальних знань та використання методів криміналістики і судової експертизи.
За пунктом 1.8 розділу І Інструкції результати проведення експертизи викладаються у письмовому документі - висновку експерта, результати проведення експертних досліджень викладаються у письмовому документі - висновку експертного дослідження.
Оскільки позивачем до позовної заяви додано висновок експертного дослідження, наявні підстави для призначення у справі саме первинної, а не повторної експертизи.
За правилами частин 4 та 5 статті 103 ЦПК України питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.
На розгляд експертам відповідачем поставлено, в тому числі, питання, які стосуються загальних індивідуально-психологічних особливостей позивача, його психологічних особистих якостей та провідних мотиваційних чинників поведінки.
Об`єктом дослідження вказаного виду експертизи є психічна діяльність позивача, який претендує на компенсацію моральної шкоди у юридично значущий період, що включає ситуацію завдання моральної шкоди, а також ситуацію, яка настала після правопорушення, пов`язана із моральними й фізичними стражданнями. Предметом дослідження є фактичні дані щодо змін у психічній діяльності позивача, які настали в результаті дій відповідача.
З огляду на вказане, суд вважає доцільним та достатнім поставити перед експертами питання щодо наявності у позивача змін в емоційному стані, індивідуально-психологічних проявах, які перешкоджали (чи перешкоджають) активному соціальному функціонуванню його як особистості і виникли внаслідок протиправних дій відповідача; встановлення чи є ситуація, що досліджується за справою, психотравмувальною для позивача, чи спричинені йому страждання (моральна шкода) за умов ситуації, що досліджуються у справі, та який можливий розмір становить грошова компенсація за завдані страждання (моральну шкоду).
На підставі частини 3 статті 103 ЦПК України при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).
Сторона, яка заявила клопотання, просила призначити експертизу експертній установі, якою є Одеський науково-дослідний інститут судових експертиз.
Позивач просив призначити експертизу іншій установі, якою є Київський науково-дослідний інститут судових експертиз, з мотивів значної віддаленості експертної установи від його місця проживання.
Позиція позивача щодо місця розташування установи, в якій має бути проведено експертизу, заслуговує на увагу з огляду на ті обставини, що об`єктом дослідження є психічна діяльність позивача, джерелом інформації може бути сам суб`єкт переживань як носій особливої властивості оточуючого світу психіки, експертами, ймовірно, буде проведено психодіагностичне обстеження позивача.
Суд вважає доцільним проведення експертизи доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз, попередити експертів про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок або за відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків та роз`яснити сторонам право заявляти відвід експертам та у разі необґрунтованості висновку експертів клопотати про призначення повторної експертизи.
Згідно з частиною 1 статті 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.
За правилами частини 1 статті 107 ЦПК України матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом, або учасник справи, якщо експертиза проводиться за його замовленням. При призначенні експертизи суд з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи. Суд може також заслухати призначених судом експертів з цього питання. Копії матеріалів, що надаються експерту, можуть залишатися у матеріалах справи.
Частиною 1 статті 13 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Експертиза має бути проведена на підставі доказів, зібраних у справі, тому суд вважає доцільним надати на дослідження експертам письмові докази, наявні у матеріалах цивільної справи, та компакт-диски із записом за допомогою звукозаписувального технічного засобу судових засідань для дослідження фонограми судових засідань, в ході яких судом були допитані сторони та свідки.
Суд вважає необхідним попередити сторони про наслідки ухилення від участі в експертизі.
Оплата експертизи провадиться за рахунок сторони, яка порушила відповідне клопотання.
Відповідно до пункту 5 частини 1 статті 252 ЦПК України суд за заявою особи, яка бере участь у справі, а також з власної ініціативи може зупинити провадження у справі у випадках призначення судом експертизи.
Оскільки для проведення експертизи потрібний значний проміжок часу, на час проведення експертизи провадження у справі необхідно зупинити.
Керуючись ст.ст. 103, 104, 109, 252, 258, 260, 393 ЦПК України, суд,
Клопотання представника відповідача про призначення судової психологічної експертизи задовольнити частково.
Призначити у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Київській області про відшкодування моральної шкоди судову психологічну експертизу.
На вирішення експертам поставити питання:
Чи є (були) у ОСОБА_1 зміни в емоційному стані, індивідуально-психологічних проявах, які перешкоджають (перешкоджали) активному соціальному функціонуванню його як особистості і виникли внаслідок дій відповідача Головного управління Національної поліції в Київській області, що полягали у видачі наказів:
№ 1182 від 11 червня 2019 року «Про призначення службового розслідування», відповідно до якого ОСОБА_1 відсторонено від посади заступника начальника Білоцерківського ВП - начальника слідчого відділу Білоцерківського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області;
№ 1442 від 09 липня 2019 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників Білоцерківського ВП», відповідно до якого ОСОБА_1 звільнено з посади заступника начальника Білоцерківського ВП - начальника слідчого відділу Білоцерківського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області?
Чи були дії відповідача, які полягали у видачі протиправних наказів № 1182 від 11 червня 2019 року та № 1442 від 09 липня 2019 року, психотравмувальними для ОСОБА_1 ?
Чи спричинені ОСОБА_1 страждання (моральна шкода) вказаними діями відповідача?
Якщо ОСОБА_1 завдані страждання (моральна шкода), який можливий розмір становить грошова компенсація за завдані страждання (моральну шкоду)?
Проведення експертизи доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (м. Київ, вул. Смоленська, 6).
Попередити експертів про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок або за відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків за статтями 384, 385 КК України.
Оплату за проведення експертизи покласти на відповідача Головне управління Національної поліції в Київській області.
Зобов`язати Головне управління Національної поліції в Київській області здійснити попередню оплату за проведення експертизи в зазначеному розмірі експертною установою розмірі та за її повідомленням.
Роз`яснити сторонам, що відповідно до положень статті 109 ЦПК України у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.
Надати експертам матеріали цивільної справи ЄУН 371/385/20.
Роз`яснити, що судову психологічну експертизу належить провести у найближчий можливий для цього строк без попереднього погодження цього строку з судом.
Провадження у справі на час проведення експертизи зупинити.
Про результати виконання даної ухвали повідомити суд негайно.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Відповідно до п.п. 15.5 п. 1 Розділу ХШ «Перехідні положення» ЦПК України в новій редакції до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя підпис Л.О. Капшук

Згідно з оригіналом.

Суддя Л.О. Капшук