ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
____________________________________________________________________
Справа № 675/1589/19
Провадження № 22-ц/4820/1653/20
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 грудня 2020 року м. Хмельницький

Хмельницький апеляційний суд у складі

колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

П`єнти І.В. (суддя-доповідач), Корніюк А.П., Талалай О.І.

секретар судового засідання Садік Н.Д.

розглянув у відкритому судовому засіданні цивільну справу № 675/1589/19 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області, державного реєстратора Комунального підприємства «Бюро нерухомості «Поділля» Кметь Володимира Леонідовича, ОСОБА_2 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Поділлятрансагро» про визнання незаконною бездіяльності, визнання незаконним наказу, скасування державної реєстрації права власності, визнання недійсним договору оренди земельної ділянки та скасування державної реєстрації речового права, за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , яка подана її представником ОСОБА_3 , на ухвалу Ізяславського районного суду Хмельницької області від 27 серпня 2020 року про залишення позову без розгляду (суддя Столковський В.І.).

Заслухавши доповідача, перевіривши матеріали справи, ознайомившись з доводами апеляційної скарги, суд

в с т а н о в и в:

У серпні 2019 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ГУ Держгеокадастру у Хмельницькій області, державного реєстратора КП «Бюро нерухомості «Поділля» Кметь В.Л., ОСОБА_2 , ТОВ «Поділлятрансагро» про визнання незаконною бездіяльності, визнання незаконним наказу, скасування державної реєстрації права власності, визнання недійсним договору оренди земельної ділянки та скасування державної реєстрації речового права.

Ухвалою Ізяславського районного суду Хмельницької області від 27 серпня 2020 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без розгляду.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 через свого представника ОСОБА_3 , не погоджується з ухвалою суду першої інстанції, просить її скасувати. Посилається на порушення судом норм матеріального та процесуального права. Вказує, що нею було подано клопотання про відкладення розгляду справи, в якому зазначалось про поважність причини неявки в судове засідання 27.08.2020 у зв`язку з перебуванням у відпустці представника позивача. Зазначає, що суд всупереч заявленого клопотання, порушуючи право позивача на справедливий суд, постановив оскаржувану ухвалу. Вважає, що суд неповно з`ясував обставини справи та обмежив процесуальні права позивача, що звернулась до суду за захистом порушених прав. На думку апелянта, суд, постановляючи ухвалу, продемонстрував упереджене відношення до представника позивача, неповагу до Конституції України та не врахував не тільки процесуальні права позивача, а й права адвоката, пов`язані в тому числі, з правом на життя і здоров`я, на відпустку, на здорові умови праці та зайнятість.

Учасники справи в судове засідання апеляційного суду не з`явились, про день, місце і час слухання справи повідомлені належним чином. Наявне в матеріалах справи рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення свідчить про отримання судової повістки позивачем ОСОБА_1 . Рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення, адресованого представнику позивача ОСОБА_3 , повернулось з відміткою пошти «адресат відсутній за вказаною адресою».

07.12.2020 представником позивача подано клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з неможливістю з`явитись в судове засідання через продовження карантину до 31.12.2020 відповідно до постанов КМУ № 641 від 22.07.2020 та № 956 від 13.10.2020. Разом з тим, у клопотанні представник позивача не наводить які саме обмеження, впроваджені у зв`язку з карантином, не дали можливості їй брати участь у судовому засіданні.

Крім того, враховуючи, що вимогами цивільного процесуального законодавства встановлені строки розгляду апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції 30 днів з дня постановлення ухвали про відкриття апеляційного провадження, і клопотання представника позивача про відкладення розгляду справи надійшло поза межами цього строку, а також можливість представника позивача заявити клопотання про її участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів за допомогою системи EasyCon, колегія суддів поважності причин неявки в судове засідання не встановила, і, відповідно, підстав для відкладення розгляду справи та вважає за можливе слухати справу за відсутності представника позивача. При цьому, колегія суддів виходить з того, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного та обґрунтованого судового рішення, не відкладаючи розгляду справи, оскільки основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні учасника справи або його представника, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Відповідно до частини 1, 2 статті 372 ЦПК України, суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано судом поважними.

Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється.

Колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з таких підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Постановляючи ухвалу про залишення позову без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що позивач, будучи належним чином повідомленою про час та місце розгляду справи в судове засідання повторно не з`явилась, заяви про розгляд справи за її відсутності не подала, що є підставою для залишення позову без розгляду.

З таким висновком суду першої інстанції погоджується і апеляційний суд.

Встановлено, що ухвалою Ізяславського районного суду Хмельницької області від 29.08.2019 було відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області, державного реєстратора Комунального підприємства «Бюро нерухомості «Поділля» Кметь Володимира Леонідовича, ОСОБА_2 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Поділлятрансагро» про визнання незаконною бездіяльності, визнання незаконним наказу, скасування державної реєстрації права власності, визнання недійсним договору оренди земельної ділянки та скасування державної реєстрації речового права.

Ухвалою Ізяславського районного суду Хмельницької області від 10.01.2020 закрито підготовче провадження у даній справі та справу призначено до розгляду на 04.02.2020.

Ухвалою Ізяславського районного суду Хмельницької області від 24.02.2020 провадження у справі зупинено до перегляду апеляційним судом ухвали суду від 04.02.2020 про залишення заяви адвоката Кривінчук О.В. в інтересах позивача ОСОБА_1 про уточнення позовних вимог без розгляду. 23.04.2020 поновлено провадження у справі, призначено у справі судове засідання на 18.05.2020, потім на 15.06.2020.

15.06.2020 позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилась, про день, місце і час слухання справи повідомлена належним чином, про причини неявки суд не повідомила. Від представника позивача адвоката Кривінчук О.В. до суду надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, яке було судом задоволено, а розгляд справи відкладено на 03 серпня 2020 року о 16 год. 00 хв.

03.08.2020 у судове засідання позивач ОСОБА_1 знову не з`явилася, будучи належним чином повідомленою про дату, час та місце слухання справи, про причини неявки суд не повідомила.

Від її представника адвоката Кривінчук О.В. до суду знову надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, яке було судом задоволено, а розгляд справи відкладено на 27 серпня 2020 року о 12 год. 00 хв.

У судове засідання, призначене для розгляду справи по суті на 27 серпня 2020 року, ОСОБА_1 знову не з`явилася, будучи належним чином повідомленою про дату, час та місце слухання справи, про причини неявки суд не повідомила.

Клопотання про слухання справи у відсутності позивача до суду не подано.

Разом з тим, від представника позивача адвоката Кривінчук О.В. до суду надійшло клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з перебуванням останньої у відпустці. Проте, доказів перебування представника у відпустці суду не надано, поважності причин неявки в судове засідання не встановлено.

Відповідно до статтей 43, 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Згідно з частиною третьою статті 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

У справах «Осман проти Сполученого королівства» та «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що, реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до частин першої, другої та п`ятої статті 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку зокрема з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (пункт 3 частини першої статті 257 ЦПК України).

Аналізуючи зміст зазначених норм процесуального закону, слід дійти висновку, що причини повторної неявки позивача в судове засідання правового значення не мають, а обов`язковими умовами для застосування передбачених пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України процесуальних наслідків повторної неявки позивача в судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи без його участі у судовому засіданні.

Правом на залишення позову без розгляду суд наділений лише у разі повторної неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності

З огляду на викладене вище, колегія суддів приходить до висновку, що неявка позивача ОСОБА_1 в судове засідання 27.08.2020, в якому була постановлена оскаржувана ухвала, є повторною неявкою, що надавало суду першої інстанції підстави для залишення позову без розгляду.

Не заслуговують на увагу доводи апеляційної скарги в тій частині, що представником позивача заявлялось клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з поважністю причин її неявки в судове засідання (перебуванням у відпустці), оскільки доказів поважності причин неявки в судове засідання не було надано суду. Крім того, причини повторної неявки позивача чи його представника в судове засідання правового значення не мають, а обов`язковими умовами для застосування передбачених пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України процесуальних наслідків повторної неявки позивача в судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи без його участі у судовому засіданні.

Безпідставними є посилання в апеляційній скарзі на обмеження процесуальних прав позивача, оскільки судом першої інстанції звернуто увагу позивача на положення частини другої статті 257 ЦПК України, за змістом якої особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Не спростовують висновків суду першої інстанції також інші доводи апеляційної скарги.

Судове рішення ухвалено з дотриманням норм процесуального права, відповідає фактичним обставинам справи, тому підстав для його скасування в межах доводів апеляційної скарги не вбачається.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 375, 382, 384 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , яка подана її представником ОСОБА_3 , залишити без змін.

Ухвалу Ізяславського районного суду Хмельницької області від 27 серпня 2020 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, проте може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 07 грудня 2020 року.

Суддя-доповідач І.В. П`єнта

Судді: А.П. Корніюк

О.І. Талалай