ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

7 грудня 2020 року м. Харків

справа № 640/13143/19

провадження № 22-ц/818/5225/20

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Кругової С.С.,

суддів Пилипчук Н.П., Тичкової О.Ю.,

секретаря Каплоух Н.Б.,

Учасники справи :

позивач: ОСОБА_1 ,

відповідачі: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання правочину удаваним, визнання правочину недійним, визнання права власності та витребування майна з чужого незаконного володіння,

за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Київського районного суду міста Харкова від 17 серпня 2020 року (суддя Лях М.Ю.), -

встановив:

У липні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання правочину удаваним, визнання правочину недійсним, визнання права власності та витребування майна з чужого незаконного володіння.

Ухвалою Київського районного суду міста Харкова від 17 серпня 2020 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без розгляду. Скасовано заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 22.08.2019 року у вигляді накладення арешту на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 та заборони будь-яким суб`єктам державної реєстрації прав та державним реєстраторам вчиняти будь-які реєстраційні щодо квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 . Роз`яснено позивачу, що залишення позову без розгляду не перешкоджає повторному зверненню до суду із заявою з того самого питання.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду першої інстанції ОСОБА_1 звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить ухвалу скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Вважає ухвалу суду незаконною, необґрунтованою, такою, що постановлена судом з невідповідністю висновків обставинам справи та порушенням норм процесуального права.

Зазначає, що у судове засідання , призначене на 22.06.2020 року представник позивача подав клопотання про його відкладення та засідання не відбулось у зв`язку із зайнятістю судді у слуханні іншої справи.

Також матеріали справи не містять доказів належного повідомлення позивача чи його представника про дату і час судового розгляду на 10 год. 00 хв. 17 серпня 2020 року.

Відзиву на апеляційну скаргу не надходило.

В судове засідання учасники справи не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином та завчасно.

Так, на зазначені в матеріалах справи адреси ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , направлялися судові повістки, які повернулися на адресу суду із відміткою «Адресат відсутній за вказаною адресою».

Згідно п.4 ч.8 ст.128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Відповідно до ч.1 ст.131 ЦПК України відповідачі про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) під час усього розгляду справи не повідомляли.

ОСОБА_5 додатково направлялося смс-повідомленням задля належного її повідомлення про дату та час засідань. ОСОБА_1 завчасно отримав судову повістку у судове засідання призначене на 9 год. 20 хв. 7 грудня 2020 року, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення.

Відповідно до ч.2 ст.372 ЦПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

На підставі наведеного, судова колегія вважає за можливе розглянути справу за відсутності осіб, що не з`явилися та повідомлялися завчасно і належним чином про дату, час та місце розгляду справи.

Згідно зі ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши доповідь судді, обговоривши доводи апеляційної скарги та дослідивши матеріали справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Залишаючи позовну заяву ОСОБА_1 без розгляду, суд першої інстанції виходив із того, що належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання без поважних причин. У зв`язку із залишенням позовної заяви без розгляду вважав за необхідне скасувати заходи забезпечення позову вжиті ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 22 серпня 2019 року.

Погодитися з таким висновком суду колегія суддів не може, оскільки вони не відповідають обставинам справи і вимогам закону.

Відповідно до ч.ч. 1-5 статті 128 ЦПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії , якщо визнає їх явку обов`язковою. Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка не є обов`язковою. Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками - повідомленнями. Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, яких викликають, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка повідомлення - завчасно.

З аналізу даної норми слідує, що доказом належного повідомлення сторони про час і місце судового розгляду є розписка про одержання судової повістки.

Також частиною 6 ст.128 ЦПК України передбачено, що судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про дату, час і місце судового засідання може бути повідомлено під розписку.

Згідно ч.5 ст. 130 ЦПК України вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

Відповідно до частини 1 статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина 5 статті 223 ЦПК України).

Пунктом 3 частини 1 статті 257 ЦПК України передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Із змісту пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України вбачається, що суд залишає заяву без розгляду за наявності таких умов у сукупності: позивача належним чином повідомлено про час і місце розгляду справи; він повторно не з`явився в судове засідання; від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи. При цьому слід зазначити, що належні повідомлення повинні бути два рази поспіль.

Вирішуючи питання про залишення позову без розгляду, суд повинен врахувати всі умови залишення заяви без розгляду у сукупності. Відсутність хоча б однієї із умов не дає права суду залишати позов без розгляду.

Із матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 був належним чином повідомлений про час та місце судового засідання, призначеного на 22 червня 2020 року через свого представника, який розписався у явочному листі в приміщенні суду (а.с.177).

22 червня 2020 року представником позивача ОСОБА_6 суду було надано клопотання про відкладення розгляду справи (а.с.181-182).

Із довідки від 22 червня, яка міститься в матеріалах справи вбачається, що у зв`язку із зайнятістю судді у судовому засіданні по іншій справі розгляд справи за позовом ОСОБА_1 відкладено на 17 серпня 2020 року 10 год. 00 хв. (а.с.183).

17 серпня 2020 року сторони по справі у судове засідання не з`явились.

Доказів належного повідомлення позивача та його представника про дату, час та місце судового засідання, призначеного на 17 серпня 2020 року матеріали справи не містять.

Враховуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку, що у суду першої інстанції не було достатніх підстав для застосування положень п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України - про залишення позовної заяви без розгляду та скасування у порядку ст.158 ЦПК України заходів забезпечення позову, вжитих ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 22 серпня 2019 року, оскільки позивач не був належним чином повідомлений про дату, час та місце судового засідання, призначеного на 17 серпня 2020 року.

Враховуючи викладене, апеляційна скарга ОСОБА_1 підлягає задоволенню, а ухвала суду першої інстанції скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції (пункт 6 частини 1 ст.374 ЦПК України).

Керуючись ст.367, п. 6 ч. 1 ст.374, ст.ст.379, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, суд-

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Київського районного суду міста Харкова від 17 серпня 2020 року скасувати.

Справу направити до Київського районного суду міста Харкова для продовження розгляду.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття. В силу п. 2 ч. 3 ст. 389 ЦПК України оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий С.С. Кругова

Судді Н.П. Пилипчук

О.Ю. Тичкова

повний текст постанови

складено 8 грудня 2020 року