Дата документу 03.12.2020
Справа № 501/1836/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 грудня 2020 року Іллічівський міський суд Одеської області у складі головуючого судді Петрюченко М.І.,

за участю секретаря судового засідання Тейбаш Н.Д.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Чорноморську Одеської області цивільну справу за

позовом ОСОБА_1

до

відповідачів:

1 ОСОБА_2

2 Приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Притуляк Валерія Миколайовича

3 Державного підприємства «СЕТАМ»

треті особи:

1 Публічне акціонерне товариство «Дельта Банк»

2 приватний нотаріус Чорноморського міського нотаріального округу Одеської області Кушнерова Ліана Давидівна

вимоги позову: про визнання недійсними результатів електронних торгів з реалізації нерухомого майна, оформлених протоколом проведення електронних торгів, акту приватного виконавця про реалізацію предмета іпотеки, скасування свідоцтва про право власності на нерухоме майно, реєстрації права власності в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно

учасники справи:

представник ОСОБА_1 - ОСОБА_3 ,

представник ОСОБА_2 - ОСОБА_4 ,

представник Приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Притуляк В.М. Громадський О.В.

В С Т А Н О В И В:

І. Виклад позиції позивача та заперечень відповідача

ОСОБА_1 10.06.2019 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , Приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Притуляк Валерія Миколайовича, Державного підприємства «СЕТАМ» (треті особи: Публічне акціонерне товариство «Дельта Банк», приватний нотаріус Чорноморського міського нотаріального округу Одеської області Кушнерова Ліана Давидівна) про визнання недійсними результатів електронних торгів з реалізації нерухомого майна, оформлених протоколом проведення електронних торгів, акту приватного виконавця про реалізацію предмета іпотеки, скасування свідоцтва про право власності на нерухоме майно, реєстрації права власності в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, згідно якого просить суд:

- визнати недійсними електронні торги від 20.02.2019 з реалізації нерухомого майна (лот №32856), а саме двокімнатної квартири АДРЕСА_1 , що належала на праві власності ОСОБА_1 , проведені Державним підприємством «СЕТАМ», оформлені протоколом проведення електронних торгів №388928 від 20.02.2019 року, відповідно до якого переможцем торгів стала ОСОБА_2 ;

- визнати недійсним та скасувати акт приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Притуляка Валерія Миколайовича про реалізацію предмета іпотеки від 05.03.2019 року у зведеному виконавчому провадженні №58057017;

- визнати недійсним та скасувати свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, видане 14.03.2019 року приватним нотаріусом Чорноморського міського нотаріального округу Одеської області Кушнеровою Ліаною Давидівною, яке зареєстровано в реєстрі за №359, відповідно до якого ОСОБА_2 належить на праві власності двокімнатна квартира АДРЕСА_1 та скасувати реєстрацію права власності ОСОБА_2 на вказану квартиру в Державному реєстрі права власності на нерухоме майно, підстава внесення запису: Рішення про державну реєстрацію права та їх обтяжень (з відриттям розділу), індексний номер 45957851 від 14.03.2019 15:58:58, приватний нотаріус Чорноморського міського нотаріального округу Одеської області Кушнерова Ліана Давидівна;

- стягнути з відповідачі судові витрати пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Позов мотивований тим, що 19.12.2005 між нею (позивачем) та Публічним акціонерним товариством «УкрСиббанк» було укладено кредитний договір №1095-08 ПОУ, за яким банк надав, а ОСОБА_5 отримала кредитні кошти у розмірі 29643,00 доларів США (Двадцять дев`ять тисяч шістсот сорок три) долари США (надалі - кредитний договір).

Відповідно до іпотечного договору №7455 від 01.12.2006 квартира жилою площею 30,2 кв.м, загальною площею 48,2 кв м., яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 була предметом іпотеки та виступала, як забезпечення зобов`язання ОСОБА_5 перед АТ «УкрСиббанк».

ОСОБА_5 05.01.2010 змінила своє прізвище на « ОСОБА_6 », що підтверджується свідоцтвом про шлюб Серія НОМЕР_1 від 05.01.2010 року. Після розірвання шлюбу 18.04.2011 року ОСОБА_1 залишила прізвище « ОСОБА_6 », що підтверджується рішенням Іллічівського міського суду Одеської області від 18.04.2011 року по справі № 2-687/2011 року.

Між Публічним акціонерним товариством «УкрСиббанк» та Публічним акціонерним товариством «Дельта Банк» 08.12.2011 укладено договір купівлі - продажу прав вимоги за кредитами, відповідно до якого АТ «УкрСиббанк» передав АТ «Дельта Банк» право вимоги за забезпечувальними та кредитними договорами, внаслідок чого до АТ «Дельта Банк» перейшло право вимоги від ОСОБА_5 повного, належного та реального виконання обов`язків за вказаними вище договорами, укладеними з АТ «УкрСиббанк».

У зв`язку зі скрутним матеріальним становищем ОСОБА_1 не мала змоги виконувати зобов`язання відповідно до кредитного договору, на підставі чого АТ «Дельта Банк» звернувся до суду із позовом про стягнення з ОСОБА_5 заборгованості за кредитним договором.

Заочним рішенням Іллічівського міського суду Одеської області від 30.09.2013 року по справі №501/2884/13-ц задоволено позов Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк», стягнуто з ОСОБА_5 на користь ПАТ «Дельта Банк» заборгованість за кредитним договором у розмірі 357992,88 (Триста п`ятдесят сім тисяч дев`ятсот дев`яносто дві) грн. 80 коп.

В провадженні Приватного виконавця Виконавчого округу Одеської області Притуляка В.М. знаходиться виконавче провадження №56672062 щодо примусового виконання виконавчого листа №501/2884/13-ц, виданого Іллічівським міським судом Одеської області від 11.11.2013 року про стягнення з ОСОБА_5 на користь ПАТ «Дельта Банк» заборгованості за кредитним договором у розмірі 357992,88 грн. та судовий збір у розмірі 3441,00 грн.

14.02.2019 року представником боржника ОСОБА_1 було отримане повідомлення про ознайомлення зі звітом про оцінку квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , що належить ОСОБА_1 на праві приватної власності, а також повідомлення про реалізацію даної квартири, як предмета іпотеки, шляхом проведення електронних торгів від 27.01.2019 року № 1056/19-19-19.

Відповідно до звіту про оцінку квартири вартість даної квартири була оцінена у 594 502,00 грн., що по курсу НБУ на дату проведення оцінки складає 21 440 доларів США. Так як заявник категорично заперечувала проти реалізації даної квартири шляхом проведення електронних торгів, оскільки квартира є її місцем постійного проживання та підпадає під дію Закону України Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» від 12.08.2015 року, заявником 19.02.2019 року направлене Приватному виконавцю Виконавчого округу Одеської області Притуляк В.М. клопотання про зупинення реалізації квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , яка належить на праві власності ОСОБА_1 , шляхом проведення електронних торгів в рамках проведення виконавчих дій.

Згідно із довідкою про склад зареєстрованих (сім`ї) у житловому приміщенні/будинку осіб №15-1674 від 20.02.2019 року ОСОБА_1 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .

Позивач стверджує в позові, що іншого житлового нерухомого майна, крім вказаної вище квартири, у неї немає.

Так, як вказана квартира входила до складу майна, яке заборонено відчужувати, позивачка звернулась до суду із скаргою на дії приватного виконавця. Ухвалою Іллічівського міського суду Одеської області від 28.02.2019 скарга ОСОБА_1 була призначено до розгляду.

Позивачка стверджує в позові, що зважаючи на Закон України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті», відповідно до п.9 ч.7 ст.37 Закону України «Про виконавче провадження», приватний виконавець повинен був повернути стягувачу виконавчий лист №501/2884/13-ц, виданий Іллічівським міським судом Одеської області, проте приватним виконавцем продовжували виконуватись дії щодо примусової реалізації квартири, згоди на відчуження вказаної квартири позивачка не надавала.

Внаслідок вказаних дій приватного виконавця, 20.02.2019 проведено електронні торги з реалізації нерухомого майна (лот №32856), а саме двокімнатної квартири АДРЕСА_1 , що належала на праві власності ОСОБА_1 .

Відповідно до Протоколу №388928 переможцем торгів стала ОСОБА_2 .

Приватним виконавцем 05.03.2019 складено акт про реалізацію предмета іпотеки, який став підставою для видачі нотаріусом свідоцтва, що підтверджує право власності ОСОБА_2 на спірну квартиру.

Приватним нотаріусом Чорноморського міського нотаріального округу Одеської області Кушнеровою Л.Д. 14.03.2010 видано свідоцтво про право власності на спірну квартиру, яке зареєстровано в реєстрі за №359 на ім`я ОСОБА_2

14.03.2019 внесено запис про реєстрацію права власності на спірну квартиру за ОСОБА_2 на підставі внесення запису: Рішення про державну реєстрацію права та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер 45957851 від 14.03.2019 15:58:58, приватний нотаріус Чорноморського міського нотаріального округу Одеської області Кушнерова Ліана Давидівна.

Позивач вважає недійними результати електронних торгів, проведених 20.02.2019 Державним підприємством «Сетам», оскільки вони були проведені всупереч закону, як наслідок протиправних дій приватного виконавця, а тому не можуть породжувати юридичних наслідків.

Також, позивач вважає, що при проведенні процедури реалізації арештованого майна, що належало позивачу були порушені норми Порядку реалізації арештованого майна, а саме:

- в заяці на реалізацію предмета іпотеки було неправильно вказано прізвище боржника « ОСОБА_7 » замість « ОСОБА_6 »;

- заявка сформована 11.01.2019, однак надійшло до поштового відділення позивача тільки 31.01.2019, тощо.

На підставі викладеного позивачка звернулась до суду з відповідним позовом.

Представник ДП «Сетам» 06.08.2019 надав до суду відзив на позовну заяву, просить суд відмовити в задоволенні позову (а.с.78-89 т.1), посилаючись на те, що:

- перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства організатором не здійснюється;

- дія мораторію не поширюється на спірне майно; ДП «Сетам» повідомлено про проведення електронних торгів листом та публікаціями в газетах;

- підставою для визнання електронних торгів недійсним може бути лише порушення порядку їх проведення, а дії державного виконавця у виконавчому провадженні, в тому числі щодо оцінки майна мають самостійний порядок оскарження і не можуть бути підставою для визнання торгів недійсними;

- жодного порушення правил проведення електронних торгів, впливу таких порушень на результат торгів у позовній заяві не доведено.

Представник приватного виконавця 19.09.2019 надав до суду відзив на позов, просить суд відмовити в задоволенні позову (а.с.129-130 т.1), посилаючись на те, що:

- спірна квартира не використовується як місце постійного проживання боржника;

- позивачку було своєчасно повідомлено про оцінку майна та надіслано звіт про оцінку, тощо.

Приватний нотаріус Чорноморського міського нотаріального округу Одеської області Кушнерова Л.Д. відзиву на позов не надала, звернулась до суду із заявою про розгляд справи без її участі (а.с.214 т.1).

Відповідач ОСОБА_2 надала до суду відзив на позов (а.с.2-8 т.2). просить суд відмовити в задоволенні позову, посилаючись на те, що позов є безпідставним, дія мораторію на дані правовідносини не розповсюджується, позивачем не надано належних доказів порушення Порядку реалізації майна при проведенні електронних торгів.

Представник ОСОБА_2 12.11.2020 надала до суду заяву про застосування строку позовної давності (а.с.62-65 т.2), посилаючись на те, що електронні торги відбулись 20.02.2019 року. З даним позовом позивачка звернулась до суду 10.06.2019 року. Строк передбачений ст.48 Закону України «Про іпотеку» сплив 21.05.2019 року. Сторона позивача знала про проведення електронних торгів з реалізації нерухомого майна представником позивача у позовній заяві вказано, що 14.02.2019 представником ОСОБА_1 ОСОБА_8 було отримано повідомлення про ознайомлення зі звітом про оцінку спірної квартири, а також повідомлення про реалізацію даної квартири, як предмета іпотеки, шляхом проведення електронних торгів від 28.01.2019 року №1056/19-19-19.

19.02.2019 представником позивача ОСОБА_8 направлено повідомлення приватному виконавцю про зупинення реалізації майна.

Представник ОСОБА_2 в заяві вказує, що є встановленим факт, що позивач ОСОБА_1 , станом на 20.02.2019 року була у повному обсязі обізнана про стан виконавчого провадження №56672062 щодо примусового виконання виконавчого листа та їй було відомо про подання державним виконавцем на прилюдні торги зазначеної квартири, ОСОБА_1 не була позбавлена можливості цікавитись процедурою реалізації на прилюдних торгах належної їй квартири, оскаржувати у встановленому законом порядку дії (бездіяльність) державного виконавця.

На підставі викладеного, заявник стверджує, що позивач була обізнана про реалізацію квартири, предмета іпотеки, тому звернувшись до суду з відповідним позовом, пропустила строк позовної давності.

Представник ОСОБА_1 20.11.2020 надала до суду заперечення на заяву про строку позовної давності, просить суд позов задовольнити (а.с.70-72 т.2), посилаючись на те, що:

- до даних правовідносин не може застосовуватисть ст.48 Закону України «Про іпотеку»;

- строк позовної давності почав свій перебіг від часу ухвалення Постанови Одеського апеляційного суду від 21.05.2020 року по справі №501/578/19, коли позивачу стало відомо про порушення його прав, у зв`язку з тим, що електронні торги відбулись, як наслідок протиправних дій приватного виконавця;

- перебіг позовної давності не може починатись раніше, ніж позивачу стало відомо про проведення оспорюванийх торгів та їх результат, тобто раніше ніж 11.04.2019 під час ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження, в межає якого була здійснена примусова реалізація нерухомого майна;

- раніше ніж 13.05.2019 ОСОБА_1 не мала змоги звернутись до суду з даним позовом, оскільки їй до цього часу не була відома інформація стосовно нового власника спірного нерухомого майна та не було можливості отримати копії правовстановлюючих документів, оскаржуваних актів, тощо.

В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_3 просив суд задовольнити позов у повному обсязі з підстав, викладених у позові.

Представник ОСОБА_2 ОСОБА_4 просила суд відмовити в задоволенні позову, застосувати строк позовної давності, посилаючись на відзив та заяву про застосування строку позовної давності.

Представник приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Притуляк В.М. ОСОБА_9 просив суд відмовити в задоволенні позову, посилаючись на пояснення, викладені у відзиві на позов.

У подальшому сторони надали до суду заяви про розгляд справи без їх участі.

ІІ. Заяви (клопотання) учасників справи, інші процесуальні дії у справі.

Ухвалою судді Іллічівського міського суду від 25.06.2019 позовну заяву залишено без руху (а.с.59-60 т.1).

Ухвалою судді Іллічівського міського суду від 01.07.2019 відкрито провадження у справі (а.с.64-65 т.1).

Ухвалою судді Іллічівського міського суду від 01.07.2019 заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову повернуто заявнику (а.с.67-68 т.1).

Ухвалою Іллічівського міського суду від 20.08.2020 у заяві приватного виконавця про зупинення провадження у справі відмовлено (а.с.48, 50-51 т.2).

ІІІ. Фактичні обставини, встановлені Судом та зміст спірних правовідносин.

Судом встановлено, що 05.01.2010 року ОСОБА_5 змінила своє прізвище на « ОСОБА_6 », що підтверджується свідоцтвом про шлюб Серії НОМЕР_1 від 05.01.2010 року (а.с.24 т.1).

Після розірвання шлюбу 18.04.2011 року ОСОБА_1 залишила прізвище « ОСОБА_6 », що підтверджується рішенням Іллічівського міського суду Одеської області від 18.04.2011 року по справі № 2-687/2011 р. (а.с.25 т.1).

19.12.2005 року між ОСОБА_5 та Публічним акціонерним товариством «УкрСиббанк» було укладено кредитний договір №1095-08 ПОУ, за яким банк надав, а ОСОБА_5 отримала кредитні кошти у розмірі 29643,00 доларів США (Двадцять дев`ять тисяч шістсот сорок три) долари США (надалі - кредитний договір).

Відповідно до іпотечного договору №7455 від 01.12.2006 року квартира, жилою площею 30,2 кв.м, загальною площею 48,2 кв.м., яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 була предметом іпотеки та виступала, як забезпечення зобов`язання ОСОБА_5 перед АТ «УкрСиббанк», що підтверджується витягом про реєстрацію у Державному реєстрі іпотек №10266848 від 01.12.2006 року та копією договору (а.с.27, 90-93 т.1).

Заочним рішенням Іллічівського міського суду Одеської області від 30.09.2013 року по справі № 501/2884/13-ц задоволено позов Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк», стягнуто з ОСОБА_5 на користь ПАТ «Дельта Банк» заборгованість за кредитним договором у розмірі 357992,88 грн. (а.с.26 т.1).

В провадженні Приватного виконавця Виконавчого округу Одеської області Притуляка В.М. знаходиться виконавче провадження №56672062, щодо примусового виконання виконавчого листа №501/2884/13-ц, виданого Іллічівським міським судом Одеської області від 11.11.2013 року про стягнення з ОСОБА_5 на користь ПАТ «Дельта Банк» заборгованості за кредитним договором у розмірі 357992,88 грн. та судовий збір у розмірі 3441,00 грн.

Представником боржника ОСОБА_1 14.02.2019 отримано повідомлення про ознайомлення зі звітом про оцінку квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , що належить ОСОБА_1 на праві приватної власності, а також повідомлення про реалізацію даної квартири, як предмета іпотеки, шляхом проведення електронних торгів від 27.01.2019 року № 1056/19-19-19 (а.с.28-32 т.1).

Відповідно до звіту про оцінку квартири, вартість даної квартираи складає 594 502,00 грн., що по курсу НБУ на дату проведення оцінки складає 21 440 доларів США.

Так як заявник категорично заперечувала проти реалізації даної квартири шляхом проведення електронних торгів, оскільки квартира є її місцем постійного проживання та підпадає під дію Закону України Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» від 12.08.2015 року, заявником 19.02.2019 року направлене Приватному виконавцю Виконавчого округу Одеської області Притуляк В.М. клопотання про зупинення реалізації квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , яка належить на праві власності ОСОБА_1 , шляхом проведення електронних торгів в рамках проведення виконавчих дій (а.с.39 т.1).

Згідно із довідкою про склад зареєстрованих (сім`ї) у житловому приміщенні/будинку осіб №15-1674 від 20.02.2019 року ОСОБА_1 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 (а.с.38 т.1).

Приватним виконавцем виконавчого округу Одеської області Притуляком В.М. 11.01.2019 року складено заявку на реалізацію предмета іпотеки (а.с.21-23 т.1).

Державним підприємством 28.01.2019 направлено на адресу учасників виконавчого провадження повідомлення про проведення електронних торгів 20.02.2019 (а.с.33 т.1).

ДП «Сетам» повідомлено про проведення електронних торгів листом та публікаціями в газетах (а.с.95-99 т.1).

Відповідно до Протоколу №388928 переможцем торгів стала ОСОБА_2 (а.с.17 т.1).

Приватним виконавцем 05.03.2019 складено акт про реалізацію предмета іпотеки, який став підставою для видачі нотаріусом свідоцтва, що підтверджує право власності ОСОБА_2 на спірну квартиру (а.с.18 т.1).

Приватним нотаріусом Чорноморського міського нотаріального округу Одеської області Кушнеровою Л.Д. 14.03.2010 видано свідоцтво про право власності на спірну квартиру, яке зареєстровано в реєстрі за №359 на ім`я ОСОБА_2 та внесено запис про реєстрацію права власності на спірну квартиру за ОСОБА_2 на підставі внесення запису: Рішення про державну реєстрацію права та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер 45957851 від 14.03.2019 15:58:58, приватний нотаріус Чорноморського міського нотаріального округу Одеської області Кушнерова Ліана Давидівна (а.с.19-20 т.1).

Постановою Одеського апеляційного суду від 21.05.2020 ухвалу Іллічівського міського суду від 18.07.2019 скасовано, прийнято нову постанову (а.с.221-229 т.1), якою:

- визнано неправомірною та скасовано постанову приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Притуляка Валерія Миколайовича від 20.12.2018 року про опис та арешт майна боржника у виконавчому провадженні № 56672062;

- визнано неправомірними дії Приватного виконавця Виконавчого округу Одеської області Притуляка Валерія Миколайовича щодо передачі на реалізацію Державному підприємству «Система електронних торгів арештованого майна» двокімнатної квартири, жилою площею 30,2 кв.м, загальною площею 48,2 кв.м., яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , що належала на праві власності ОСОБА_1 .

ІV. Оцінка Суду.

Спірні правовідносини, що виникли між сторонами, регулюються положеннями Закону України "Про виконавче провадження" та Порядком реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року №2831/5 (далі - Порядок реалізації арештованого майна), який був чинним на час проведення електронних торгів.

Примусова реалізація заставного майна як стадія виконавчого провадження є сукупністю дій і правовідносин, що в процесі примусового виконання виникають і реалізуються між органами й посадовими особами, які здійснюють примусове виконання рішень, і особами, які беруть участь у виконавчому провадженні чи залучаються до проведення виконавчих дій відповідно до закону.

З огляду на зміни у законодавстві, що належить застосуванню у спірних правовідносинах, реалізація заставленого майна повинна регулюватися та здійснюватися відповідно до нормативних актів, чинних на час виникнення таких дій, а саме: на час організації та проведення електронних торгів з реалізації арештованого майна.

Частинами першою, другою статті 61 Закону України "Про виконавче провадження" встановлено, що реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною. Порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України.

Порядком реалізації арештованого майна визначено, що електронні торги - це продаж майна за допомогою функціоналу центральної бази даних системи електронних торгів, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну.

Правова природа процедури реалізації майна на прилюдних торгах полягає у продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів. Ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів - це оформлення договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто правочин.

Відповідно до частини першої статті 650 ЦК України особливості укладення договорів на біржах, аукціонах, конкурсах тощо встановлюються відповідними актами цивільного законодавства.

За договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму (частина перша статті 655 ЦК України).

Частиною четвертою статті 656 ЦК України встановлено, що до договору купівлі-продажу на біржах, конкурсах, аукціонах (публічних торгах), договору купівлі-продажу валютних цінностей і цінних паперів застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

З аналізу змісту частини першої статті 650, частини першої статті 655 та частини четвертої статті 656 ЦК України можна зробити висновок, що процедура набуття майна на прилюдних торгах є різновидом договору купівлі-продажу. Сторонами договору купівлі-продажу є продавець і покупець.

Згідно з частиною першою статті 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною вимог, які встановлені частинами першою-третьою та шостою статті 203 цього Кодексу.

Ураховуючи, що відчуження майна з електронних торгів належить до угод купівлі-продажу, такий правочин може визнаватися недійсним в судовому порядку з підстав, встановлених частиною першою статті 215 ЦК України.

ДП "СЕТАМ" відповідно до наказу Міністерства юстиції України від 02 жовтня 2015 року №1885/5 "Про реалізацію арештованого майна шляхом проведення електронних торгів" та Порядку реалізації арештованого майна є організатором електронних торгів та уповноважений відповідно до законодавства на здійснення заходів зі створення та супроводження програмного забезпечення системи реалізації арештованого майна, технологічного забезпечення, збереження та захисту даних, що містяться у цій системі, на організацію та проведення електронних торгів та торгів за фіксованою ціною, забезпечення збереження майна, виконання інших функцій, передбачених цим Порядком.

Відповідно до пункту 3 Розділу III Порядку реалізації арештованого майна організатор вносить до Системи інформацію про майно та формує лот торгів (інформаційне повідомлення про електронні торги (торги за фіксованою ціною)) на підставі отриманої ним заявки не пізніше ніж на третій робочий день з дати її отримання. Лот вноситься за типом, найменуванням, категорією відповідно до класифікації, яка підтримується Системою, що забезпечує вільний та прямий пошук за відповідними пошуковими критеріями (вид майна, назва, модель, регіон зберігання, стартова ціна, номер виконавчого провадження згідно з автоматизованою системою виконавчого провадження тощо).

Після внесення лота до Системи автоматично визначається строк для підготовки до проведення торгів, реєстрації учасників, огляду майна.

Дата початку проведення електронних торгів призначається на наступний після закінчення зазначених строків день та відображається в інформаційному повідомленні, яке розміщується на Веб-сайті автоматично після внесення інформації про лот у Систему.

Згідно з пунктом 4 розділу І Порядку реалізації арештованого майна взаємодія органів державної виконавчої служби та приватних виконавців з організатором щодо реалізації арештованого майна, у тому числі надсилання документів та повідомлень, передбачених цим Порядком, здійснюється через особисті кабінети відділів державної виконавчої служби та приватних виконавців в Системі. Надсилання документів та повідомлень, передбачених цим Порядком, електронною поштою, поштовими відправленнями, доставка нарочним або кур`єрською службою доставки дозволяються виключно у разі наявності технічних підстав, що унеможливлюють роботу особистих кабінетів відділів державної виконавчої служби та приватних виконавців більше ніж на 24 години, до відновлення їх працездатності.

Відомості про електронні торги, майно, яке виставляється на них, доступні всім особам та розміщені на веб-сайті електронних торгів; електронний ресурс, що є складовою частиною системи електронних торгів, на якому розміщуються організаційно-методичні матеріали, інформаційні повідомлення про електронні торги та результати їх проведення, здійснюється реєстрація учасників, подання заяв на участь в електронних торгах, забезпечується доступ спостерігачів електронних торгів та проводяться електронні торги. Веб-сайт функціонує у цілодобовому режимі та є доступним усім користувачам мережі Інтернет.

Аналіз змісту вищезазначеного Порядку реалізації арештованого майна дає підстави для висновку про те, що на організатора торгів не покладається обов`язок письмово повідомляти боржника у виконавчому провадженні про призначення торгів і подальший перебіг торгів, а також пересвідчуватися в отриманні таких повідомлень боржником.

Відповідно до вимог пункту 2 розділу ІІ Порядку реалізації арештованого майна організатор здійснює внесення до Системи інформації про арештоване майно (формування лота) та його реалізацію за заявкою відділу державної виконавчої служби або приватного виконавця.

Згідно з пунктом 4 розділу II Порядку реалізації арештованого майна перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець). Організатор лише перевіряє повноту заповнення заявки.

Пунктом чотири розділу III Порядку реалізації арештованого майна визначено, що організатор проводить електронні торги (торги за фіксованою ціною), у тому числі повторні, відповідно до строків, визначених цим Порядком.

Згідно з пунктом 1 розділу VIII Порядку реалізації арештованого майна після закінчення електронних торгів (закінчення строку аукціону з урахуванням його можливого продовження) на Веб-сайті відображаються відомості про завершення електронних торгів. Не пізніше наступного робочого дня Система автоматично формує та розміщує на Веб-сайті протокол електронних торгів за лотом.

Відповідно до пункту 1 розділу X Порядку реалізації арештованого майна на підставі копії протоколу переможець електронних торгів протягом десяти банківських днів з дня визначення його переможцем здійснює розрахунки за придбане на електронних торгах майно.

Згідно з пунктом 4 розділу X Порядку реалізації арештованого майна після повного розрахунку переможця за придбане майно (у тому числі сплати винагороди Організатору) на підставі протоколу про проведення електронних торгів та платіжного документа, що підтверджує сплату додаткової винагороди організатору (у випадку, якщо майно реалізувалося за ціною, вищою стартової), виконавець протягом п`яти робочих днів складає акт про проведені електронні торги, який є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, а у випадку придбання нерухомого майна документом, на підставі якого нотаріусом видається свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів.

Отже, акт про проведення, який складений за результатами торгів, стосується оформлення правового результату торгів, наслідком яких є виникнення цивільних прав та обов`язків, у зв`язку з чим торги є правочином у розумінні статті 202 ЦК України.

З огляду на це, порушення встановлених Порядком правил проведення торгів є підставою недійсності прилюдних торгів.

Викладене узгоджується з правовою позицією Верховного Суду України, викладеною у Постанові від 22 лютого 2017 року у справі № 6-2677цс16.

Судом встановлено, що ДП "Сетам" було дотримано вимоги пункту 3 розділу ІІІ Порядку та торги проведені на двадцятий день після внесення лоту отримано заявку, не пізніше ніж на третій робочий день з дати отримання заявки організатор вніс до системи відомості про майно, повідомлено про проведення електронних торгів листом та публікаціями в газетах та 20 лютого 2019 (протягом двадцяти днів строку для підготовки проведення торгів) проведено торги.

Посилання позивача на те, що в заяці на реалізацію предмета іпотеки було неправильно вказано прізвище боржника « ОСОБА_7 » замість « ОСОБА_6 » та, що заявка сформована 11.01.2019, однак надійшло до поштового відділення позивача тільки 31.01.2019 не є безумовною підставою для визнання цих торгів недійсними, оскільки підставою для пред`явлення позову про визнання електронних торгів недійсними є наявність не лише порушення норм закону під час їх проведення, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, однак позивачем належним чином не доведено, що таким порушенням порядку проведення торгів були порушені його права та законні інтереси.

Вказані розбіжності в написанні прізвища боржника « ОСОБА_7 » замість « ОСОБА_6 » не спростовує того факту, що вказана особа є однією і тією ж особою (судом встановлено, що після розірвання шлюбу 18.04.2011 року ОСОБА_1 залишила прізвище « ОСОБА_6 », що підтверджується рішенням Іллічівського міського суду Одеської області від 18.04.2011 року по справі № 2-687/2011 р. (а.с.25 т.1)).

Крім того, при подачі заявок на участь у торгах позивач (його представник) був ознайомлений з інформаційним повідомленням про електронні торги щодо вказаного лоту.

Також, позивачем не надано доказів, які б свідчили про наявність інших порушень, що могли вплинути саме на результати торгів.

Схожі за змістом правові висновки, викладені у постановах Верховного Суду України від 24 жовтня 2012 року у справі № 6-116цс12, від 06 квітня 2016 року у справі №6-342цс16 та від 22 лютого 2017 року № 6-2677цс16.

Отже, суд доходить до висновку про відсутність підстав для визнання торгів недійсними з підстав порушення Порядку правил проведення торгів.

Разом з тим, згідно правового висновку Верховного суду України по справі 6-1884цс15 від 18 листопада 2015 року - головна умова, яка повинна бути встановлена судами, при оскарженні результатів прилюдних торгів, це наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а саме тому окрім порушення норм Закону при проведенні прилюдних торгів повинно бути присутнє порушення прав та інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними. Отже враховуючи зазначене, позивач має довести, що:

- відбулось порушення вимог законодавства при проведенні прилюдних торгів;

- ці порушення вплинули на результати торгів;

- законні інтереси позивача порушені під час торгів.

Позивачка стверджує в позові, що зважаючи на Закон України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті», відповідно до п.9 ч.7 ст.37 Закону України «Про виконавче провадження», приватний виконавець повинен був повернути стягувачу виконавчий лист №501/2884/13-ц, виданий Іллічівським міським судом Одеської області, проте приватним виконавцем продовжували виконуватись дії щодо примусової реалізації квартир, згоди на відчуження вказаної квартири позивачка не надавала.

Внаслідок вказаних дій приватного виконавця, 20.02.2019 проведено електронні торги з реалізації нерухомого майна (лот №32856), а саме двокімнатної квартири АДРЕСА_1 , що належала на праві власності ОСОБА_1 .

Отже, позивачка пов`язує неправомірність дій приватного виконавця, які вплинули на результати торгів.

Суд звертає увагу, що відповідно до Постанови Одеського апеляційного суду від 21.05.2020 ухвалу Іллічівського міського суду від 18.07.2019 скасовано, прийнято нову постанову (а.с.221-229 т.1), якою:

- визнано неправомірною та скасовано постанову приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Притуляка Валерія Миколайовича від 20.12.2018 року про опис та арешт майна боржника у виконавчому провадженні № 56672062;

- визнано неправомірними дії Приватного виконавця Виконавчого округу Одеської області Притуляка Валерія Миколайовича щодо передачі на реалізацію Державному підприємству «Система електронних торгів арештованого майна» двокімнатної квартири, жилою площею 30,2 кв.м, загальною площею 48,2 кв.м., яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , що належала на праві власності ОСОБА_1 .

Відповідно до ч.4 ст.82 ЦПК України, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Отже, суд доходить до висновку, що неправомірні дії приватного виконавця вплинули на результати електронних торгів, внаслідок чого законні інтереси позивача порушені під час торгів, тому вимоги позову в цій частині є обгрунтованими.

Разом з тим, представник ОСОБА_2 12.11.2020 надала до суду заяву про застосування строку позовної давності (а.с.62-65 т.2), посилаючись на те, що електронні торги відбулись 20.02.2019 року. Заявник вказує, що з даним позовом позивачка звернулась до суду 10.06.2019 року. Строк передбачений ст.48 Закону України «Про іпотеку» сплив 21.05.2019 року. Сторона позивача знала про проведення електронних торгів з реалізації нерухомого майна представником позивача у позовній заяві вказано, що: "14.02.2019 представником ОСОБА_1 ОСОБА_8 було отримано повідомлення про ознайомлення зі звітом про оцінку спірної квартири, а також повідомлення про реалізацію даної квартири, як предмета іпотеки, шляхом проведення електронних торгів від 28.01.2019 року №1056/19-19-19.

19.02.2019 представником позивача ОСОБА_8 направлено повідомлення приватному виконавцю про зупинення реалізації майна".

Представник ОСОБА_2 в заяві вказує, що є встановленим факт, що позивач ОСОБА_1 , станом на 20.02.2019 року була у повному обсязі обізнана про стан виконавчого провадження №56672062 щодо примусового виконання виконавчого листа та їй було відомо про подання державним виконавцем на прилюдні торги зазначеної квартири, ОСОБА_1 не була позбавлена можливості цікавитись процедурою реалізації на прилюдних торгах належної їй квартири, оскаржувати у встановленому законом порядку дії (бездіяльність) державного виконавця.

На підставі викладеного, заявник стверджує, що позивач була обізнана про реалізацію квартири, предмета іпотеки, тому звернувшись до суду з відповідним позовом, пропустила строк позовної давності.

Так, відповідно до ст.48 Закону України «Про іпотеку» іпотекодержатель, іпотекодавець, боржник та будь-який учасник прилюдних торгів вправі протягом трьох місяців з дня проведення торгів оскаржити їх результати в суді за місцезнаходженням нерухомого майна.

Відповідно до статті 256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Позовна давність - це законне право правопорушника уникнути переслідування або притягнення до відповідальності після закінчення певного періоду після скоєння правопорушення. Інститут позовної давності виконує кілька завдань, у тому числі забезпечує юридичну визначеність та остаточність, запобігаючи порушенню прав відповідачів, які можуть трапитись у разі прийняття судом рішення на підставі доказів, що стали неповними через сплив часу.

Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки (стаття 257 ЦК України).

Відповідно до статті 253 ЦК України перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

За загальним правилом перебіг загальної і спеціальної позовної давності починається з дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила (частина перша статті 261 ЦК України).

Початок перебігу позовної давності збігається з моментом виникнення у зацікавленої сторони права на позов, тобто можливості реалізувати своє право в примусовому порядку через суд.

Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови в позові (частина четверта статті 267 ЦК України).

При цьому, відлік позовної давності обчислюється з того самого моменту: коли особа довідалася або могла довідатися про порушення її прав або про особу, яка його порушила.

Отже, закон пов`язує початок перебігу позовної давності не з моментом поінформованості про вчинення певної дії чи прийняття рішення, а з моментом коли саме особі, право якого порушено, стало відомо про таке порушення.

Судом встановлено, що представником боржника ОСОБА_1 14.02.2019 було отримане повідомлення про ознайомлення зі звітом про оцінку квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , що належить ОСОБА_1 на праві приватної власності, а також повідомлення про реалізацію даної квартири, як предмета іпотеки, шляхом проведення електронних торгів від 27.01.2019 року № 1056/19-19-19 (а.с.28-32 т.1).

Відтак, отримання представником позивача повідомлення про день проведення електронних торгів не є підставою вважати, що саме з цього моменту стороні позивача стало відомо, або могло бути відомо про порушення його прав.

З урахуванням викладеного, необгрунтованими є доводи представника ОСОБА_2 , що позивач ОСОБА_1 станом на 20.02.2019 року була обізнана про результати електронних торгів.

Щодо встановлення початку його перебігу, тобто часу, коли позивач довідався або міг довідатися про порушення її прав, суд бере до уваги те, що перебіг позовної давності не може починатись раніше, ніж позивачу стало відомо про проведення оспорюваних торгів та їх результату, тобто раніше ніж 11.04.2019 під час ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження, в межах якого була здійснена примусова реалізація нерухомого майна, що підтверджується копією клопотання про долучення до справи матеріалів виконавчого провадження від 28.03.2019, на якому вбачається підпис представника ОСОБА_1 ОСОБА_10 про ознайомлення від 14.04.2019 (а.с.73 т.2).

Отже, звернувшись до суду з відповідним позовом 10.06.2019 року, позивач не пропустила строк звернення до суду.

Відповідно до ст.79 Цивільного процесуального кодексу України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Відповідно до ст.11 Цивільного процесуального кодексу України суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, тощо.

Статтею 12 ЦПК України встановлено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Одним з елементів верховенства права є дотримання прав людини, зокрема права сторони спору на представлення її позиції та права на справедливий судовий розгляд (пункти 41 і 60 Доповіді «Верховенство права», схваленої Венеційською Комісією на 86-му пленарному засіданні, м. Венеція, 25-26 березня 2011 року).

Ідея справедливого судового розгляду передбачає здійснення судочинства на засадах рівності та змагальності сторін.

Створення рівних можливостей учасникам процесу у доступі до суду та до реалізації і захисту їх прав є частиною гарантій справедливого правосуддя, зокрема принципів рівності та змагальності сторін

Згідно з частиною першою ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ст.82 ЦПК України.

У пункті 26 рішення ЄСПЛ у справі «Надточій проти України» та пункті 23 рішення цього суду у справі «Гурепка проти України №2» наголошується на принципі рівності сторін, одному із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду, який передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість відстоювати свою позицію у справі в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

Рівність сторін передбачає, що кожній стороні має бути надана можливість представляти справу та докази в умовах, що не є суттєво гіршими за умови опонента (див. mutatis mutandis рішення Європейського суду з прав людини у справі «Домбо БегеерБ.В. проти Нідерландів» («Dombo Beheer B. V. v. the Netherlands») від 27 жовтня 1993 року, заява №14448/88, §33).

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, §58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

З огляду на викладене вище, приймаючи до уваги фактичні обставини справи, суд дійшов висновку про відсутність підстав для надання оцінки решті доводів, наведених сторонами по справі в обґрунтування власних правових позицій, оскільки їх дослідження судом у будь-якому випадку не матиме наслідком спростування висновків, до яких суд дійшов по тексту рішення вище щодо суті позовних вимог.

V. Розподіл судових витрат між сторонами.

Відповідно до статті 141 ЦПК України підлягає стягненню з відповідача судовий збір, витрати по сплаті якого понесені позивачем і документально підтвердженні.

Зокрема, згідно квитанції № ПН3729 від 10.06.2019 року (а.с.1) позивачем при подачі позову сплачено 768,40 грн. судового збору та згідно квитанції № 1-2700К від 27.06.2019 року (а.с.63) позивачем на виконання ухвали суду від 25.06.2019 про усунення недоліків, сплачено 1536,80 грн. судового збору (всього 2305,20 грн.), який підлягає стягненню з відповідачів в рівних частках.

З цих підстав, керуючись ст.ст.2, 5, 10-13, 18, 141, 258-259, 263 Цивільного процесуального кодексу України, Суд, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Притуляк Валерія Миколайовича, Державного підприємства «СЕТАМ» (треті особи: Публічне акціонерне товариство «Дельта Банк», приватний нотаріус Чорноморського міського нотаріального округу Одеської області Кушнерова Ліана Давидівна) про визнання недійсними результатів електронних торгів з реалізації нерухомого майна, оформлених протоколом проведення електронних торгів, акту приватного виконавця про реалізацію предмета іпотеки, скасування свідоцтва про право власності на нерухоме майно, реєстрації права власності в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно задовольнити повністю.

Визнати недійсними електронні торги від 20.02.2019 з реалізації нерухомого майна (лот №32856), а саме двокімнатної квартири АДРЕСА_1 , що належала на праві власності ОСОБА_1 , проведені Державним підприємством «СЕТАМ», оформлені протоколом проведення електронних торгів №388928 від 20.02.2019 року, відповідно до якого переможцем торгів стала ОСОБА_2 .

Визнати недійсним та скасувати акт приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Притуляка Валерія Миколайовича про реалізацію предмета іпотеки від 05.03.2019 року у зведеному виконавчому провадженні №58057017.

Визнати недійсним та скасувати свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, видане 14.03.2019 року приватним нотаріусом Чорноморського міського нотаріального округу Одеської області Кушнеровою Ліаною Давидівною, яке зареєстровано в реєстрі за №359, відповідно до якого ОСОБА_2 належить на праві власності двокімнатна квартира АДРЕСА_1 та скасувати реєстрацію права власності ОСОБА_2 на вказану квартиру в Державному реєстрі права власності на нерухоме майно, підстава внесення запису: Рішення про державну реєстрацію права та їх обтяжень (з відриттям розділу), індексний номер 45957851 від 14.03.2019 15:58:58, приватний нотаріус Чорноморського міського нотаріального округу Одеської області Кушнерова Ліана Давидівна.

Стягнути в рівних частках з ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 ), Приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Притуляк Валерія Миколайовича, Державного підприємства «СЕТАМ» (0) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_3 ) судовий збір у розмірі 2305,20 грн.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 03 грудня 2020 року.

Суддя Іллічівського міського суду

Одеської області М.І.Петрюченко