Справа № 308/9287/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 грудня 2020 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі:

головуючого судді Хамник М.М.,

за участі секретаря судового засідання Івашко Я.С.,

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу №308/9287/20 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 , звернулася до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з позовом до ОСОБА_2 , в якому просить суд стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання неповнолітньої доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі ј частини з усіх видів заробітку (доходу), але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 09 вересня 2020 року і до повноліття дитини.

Свої позовні вимоги мотивує наступним.

У шлюбі, укладеному між ОСОБА_4 та ОСОБА_2 народилась донька ОСОБА_3 , про що складений відповідний актовий запис №1277 Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Ужгороду Ужгородського міськрайонного управління юстиції Закарпатської області, що стверджується Свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 , виданим 17.10.2012. Шлюб між позивачем та відповідачем 15.03.2019 розірвано, що підтверджується рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області. Відповідно до домовленості між позивачем та відповідачем донька проживатиме разом з матір`ю, однак згоди щодо утримання дитини не вдалось досягти. Починаючи з 2019 року ОСОБА_2 відмовляється надавати хоча б якісь кошти на утримання дитини, не цікавиться її життям, не бере участі у вихованні та забезпеченні. Донька ходить до школи, відвідує різні гуртки, на що потрібні значні кошти. Як стверджує позивачка, вона не має можливості нести такі матеріальні витрати і вважає, що відповідач, як батько, зобов`язаний брати участь в утриманні спільної доньки. Щодо працевлаштування відповідача, то позивач повідомляє, що їй в усній формі відомо про офіційне працевлаштування ОСОБА_2 за кордоном. Разом з тим, документів, що б підтверджували працевлаштування відповідача позивач не має можливості надати.

Ухвалою від 30.10.2020 відкрито провадження у справі, розгляд якої вирішено проводити у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

У судове засідання з розгляду даної цивільної справи позивачка та її представник не з`явились. Від представника позивачки адвоката Дурдинця В.В., надійшла заява, в якій останній просить розглядати справу без його участі та участі позивачки, та зазначає, що позовні вимоги підтримують у повному обсязі, та просить їх задовольнити.

Відповідач у судове засідання не з`явився, повідомлявся судом належним чином. У той же час від представника відповідача адвоката Ламбрух О.С. надійшла заява, в якій останній просить розглядати справу у відсутності відповідача ОСОБА_2 та його представника. Разом з тим, просить стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання неповнолітньої доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі ј частини з усіх видів заробітку (доходу), але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 09 вересня 2020 року і до повноліття дитини.

Відповідач у відзиві на позовну заяву підтвердив, що за час спільного проживання у шлюбі з ОСОБА_1 у них народилась донька, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 15.03.2019 шлюб між позивачем та відповідачем розірвано. Відповідач зазначає, що як до розірвання шлюбу, так і після цього, він належним чином виконував свої батьківські обов`язки по вихованню та утриманню доньки, а тому не заперечує щодо сплати аліментів на її утримання. Враховуючи викладене, відповідач не заперечує, що з нього буде стягнуто аліменти в розмірі ј частини з усіх видів заробітку щомісячно, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

У зв`язку з неявкою сторін в судове засідання на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд прийшов до наступного висновку.

Судом встановлено, що сторони зареєстрували шлюб 02.06.2012, актовий запис 151, свідоцтво серії НОМЕР_2 , видане відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Ужгороду Ужгородського міськрайонного управління юстиції Закарпатської області від 02.06.2012. Згідно з рішенням Ужгородського міськрайонного суду від 15.03.2019 шлюб між ними було розірвано.

За час перебування у шлюбі у них народилася донька: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що зроблено актовий запис №1277, свідоцтво про народження серії НОМЕР_3 , видане відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Ужгороду Ужгородського міськрайонного управління юстиції Закарпатської області від 17.10.2012.

На даний час дитина проживає разом з матір`ю, що не заперечується сторонами.

Відповідно до ч. 2 ст. 51 Конституції України, ст. 180 Сімейного кодексу України (далі СК України), батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

Згідно із ч. 1 ст. 8 Закону України «Про охорону дитинства» кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного і соціального розвитку.

Крім того, відповідно до ч. 8 ст. 7 СК України, під час вирішення будь-яких питань щодо дітей суд повинен виходити з найкращого забезпечення інтересів дітей. Відповідно до Конвенції ООН про права дітей від 20 листопада 1989 року (ратифікована Україною Постановою Верховної Ради України від 27 лютого 1991 р. № 789-XІІ) держава визнає право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Батьки або інші особи, які виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини.

Згідно з ст. 141 СК України мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини.

Згідно з ч. 3 ст. 181 СК України за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина.

Статтею 183 СК України визначається розмір аліментів у частці від заробітку (доходу) матері, батька дитини, зокрема - частка заробітку (доходу) матері, батька, яка буде стягуватися як аліменти на дитину, визначається судом.

Відповідно до ст. 182 СК України при визначенні розміру аліментів суд враховує: стан здоров`я та матеріальне становище дитини; стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; та інші обставини, що мають істотне значення.

Розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини.

Мінімальний гарантований розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

Згідно з ч. 1 ст. 191 СК України - аліменти на дитину присуджуються за рішенням суду від дня пред`явлення позову.

Позивачем заявлено вимогу про стягнення аліментів у розмірі ј частини з усіх видів заробітку (доходу), але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 09 вересня 2020 року і до повноліття дитини.

Враховуючи вищевикладене, а також те, що відповідач не заперечує щодо стягнення з нього аліментів щомісячно в розмірі ј частини з усіх видів заробітку (доходу), але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог у повній мірі, визначивши розмір аліментів, які слід стягнути з відповідача на користь позивача на утримання неповнолітньої доньки у розмірі ј частини з усіх видів заробітку (доходу), але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з дня пред`явлення позову до суду.

Позивач звернулася до суду з позовною заявою про стягнення аліментів 11.09.2020, тому суд вважає можливим стягнути аліменти з вказаної дати.

Згідно ч.6 ст.141 ЦПК України якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відтак, з урахуванням задоволення позову, з відповідача в дохід держави слід стягнути судовий збір в розмірі 840,80 грн., встановлений з урахуванням ставок судового збору станом на 01.01.2020 (рік звернення до суду з даним позовом).

На підставі п.1 ч.1 ст.430 ЦПК України рішення в частині стягнення з відповідача в користь позивачки аліментів за один місяць з моменту звернення з позовом до суду підлягає негайному виконанню.

Керуючись ст. ст. 24, 56, 104, 105, 110, 180-184, 191 СК України, керуючись ст.ст. 141, 258, 259, 264, 265, 268, 273, 280-282, 289 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 , аліменти на утримання неповнолітньої дитини - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі ј частини з усіх видів заробітку (доходу), але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 11.09.2020 і до досягнення дитиною повноліття.

Стягнути з ОСОБА_2 в дохід держави 840,80 грн. (вісімсот сорок гривень вісімдесят копійок) судового збору.

Рішення в частині стягнення аліментів у межах суми платежу за один місяць допустити до негайного виконання.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складання його повного тексту до Закарпатського апеляційного суду через Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1 , АДРЕСА_1 ідентифікаційний код НОМЕР_4 .

Відповідач: ОСОБА_2 , АДРЕСА_2 , ідентифікаційний код НОМЕР_5 .

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду

Закарпатської області М.М. Хамник