Справа №652/162/20
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
02 грудня 2020 року Високопільський районний суд Херсонської області у складі:
головуючого судді - Дригваль В.М.,
за участю секретаря - Гапич В.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт. Високопілля цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» в особі філії Херсонське обласне управління АТ «Ощадбанк» до ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості, -
Представник позивача Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» в особі філії Херсонське обласне управління АТ «Ощадбанк», за довіреністю Лепська А.В. (а.с.130), наполягає на задоволенні позову з підстав викладених у позовній заяві та надала клопотання про розгляд справи у відсутності представника (а.с.140, 163).
Відповідач ОСОБА_1 , в судове засідання не прибула, будучи належним чином повідомленою про дату, час та місце проведення судового засідання, про що свідчать поштові повідомлення про вручення судових повісток, відзив на позов не надала, як не надано і доказів на заперечення позовних вимог.
Ухвалою Високопілського районного суду Херсонської області від 09.08.2020 року справа призначена до судового розгляду по суті на 07.09.2020 року на 09.00 год., та в подальшому розгляд було відкладено за клопотаннями відповідача.
Як убачається із матеріалів справи, відповідач, не надавши ні відзиву на позовні вимоги, ні належних та допустимих доказів на заперечення позовних вимог, на час призначення до розгляду справи неодноразово надавала клопотання про відкладення розгляду справи, посилаючись на запровадження в Україні карантину, згідно Постанови Кабінету Міністрів України № 211 від 11.03.2020 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» із відповідними змінами, починаючи з 12.03.2020 на території всієї України( від 28.04.2020 року на а.с.104, від 18.05.2020 року на а.с.112, від 01.07.2020 року на а.с.120, від 23.07.2020 року на а.с.126, від 03.09.2020 року на а.с.139, від28.09.2020 року на а.с.146, від 03.11.2020 року на а.с.152, від 23.11.2020 року на а.с.158-159, на 02.12.2020 року на а.с.164-165)
Справа неодноразово призначалась як до підготовчого так і до судового розгляду та розгляд було відкладено на підставі клопотання відповідача.
При цьому, дослідивши надані клопотання відповідача, суд вважає, що всі клопотання містять загалом ідентичні доводи, які на думку відповідача, унеможливлюють її прибуття до суду, враховуючи те, що у клопотанні відповідач недостатньо конкретизувала, які саме карантинні обмеження перешкоджають саме їй з`явитись в судове засідання, а сам факт наявності на території України карантину, підставою для відкладення розгляду справи бути не може. Оскільки здіснення судочинства Високопільським районним судом Херсонської області на час призначення даної справи до судового розгляду не зупинялось.
На офіційному сайті Судової влади та Високопільського районного суду Херсонської області неодноразово оприлюднювалась інформація щодо способів реалізації прав учасників судових розглядів щодо участі в судових засіданнях, зокрема шляхом особистої участі із застосуванням засобів індивідуального захисту або у режимі відеоконференції. Відповідач не зверталась до суду із клопотаннями про забезпечення участі у розгляді справи в режимі відеоконференції, а також на час призначення справи до розгляду особисто не з`являлась.
Наведені у клопотаннях відповідача обставини, на думку суду, не свідчать про неможливість участі у судових засіданнях, оскільки обмеження, впроваджені у зв`язку з карантином не перешкоджали відповідачу з`явитись до суду особисто або прийняти участь у розгляді справи іншим процесуальним способом, в тому числі і з наданням клопотання про розгляд справи у відсутність на підставі наявних у справі доказів, в порядку письмового провадження. При цьому як вважає суд, що утримання від участі в судових засідання під час карантину було рекомендовано і не мало обов`язкового характеру.
Відповідно до вимог ст.43, ст.49 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.
Неприпустимість зловживання процесуальними правами є однією з основних засад цивільного судочинства.
Як убачається із судової практики Верховного Суду, судом висловивлено позицію про те, що саме адаптивний карантин не є перешкодою для прибуття у суд.
Зазначена позиція узгоджується із висновками Касаційного Господарського Суду Верховного суду від 16.07.2020 року (справа №924/369/19), в якому суд наголошує, що відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною передумовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін учасників справи, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні (стаття 202 Господарського процесуального кодексу). А неявка учасника судового процесу у судове засідання, за умови належного повідомлення сторони про час і місце розгляду справи, не є підставою для скасування судового рішення, ухваленого за відсутності представника сторони спору.
Відповідне положення міститься у постанові Касаційного Цивільного Суду Верховного Суду від 1 жовтня 2020 року (справа № 361/8331/18) в якому суд висловив свою позицію про те, що неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи. Верховний Суд виходить з того, що якщо представники сторін чи інших учасників судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні. Отже, неявка учасника судового процесу у судове засідання, за умови належного повідомлення сторони про час і місце розгляду справи, не є підставою для скасування судового рішення, ухваленого за відсутності представника сторони спору.
За таких обставин,суд вважає причину неявки в судове засідання відповідача не поважною, не надання відзиву та доказів на заперечення позовних вимог, не надання заяв про розгляд справи в режимі відоконференції чи у відсутність відповідача в порядку письмового провадження, а тому вважає за можливим ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, відповідно до ст.ст.280-282 ЦПК України, а представник позивача не заперечує проти такого вирішення справи (а.с.163).
Відповідно до ст.211 ЦПК України, ч.3. Учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.
Відповідно до вимог ст.247 ЦПК України, ч.2… У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Вивчивши та дослідивши матеріали справи, судом встановлено:
- Із копії паспорту громадянина України (а.с.82-83) вбачається, що ОСОБА_1 народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 , в селі Іванівка Високопільського району Херсонської області, зареєстрована в АДРЕСА_1 , що підтверджується довідкою Високопільської селищної ради ОТГ Херсонської області (а.с.97). Та має ІПН НОМЕР_1 (а.с.84).
- Із копії вимоги від 27.11.2019 року (а.с.85) вбачається, що Банк направив на адресу відповідача вимогу про повернення кредиту, яку ОСОБА_1 отримала 29.11.2019 року (а.с.86).
- Із копій виписок по кредитному рахунку (а.с.87-92) вбачається, що ОСОБА_1 в період з 2018 року по 2020 рік користувалася кредитними коштами, а також здійснювала погашення боргу по кредитній картці.
Відповідно до ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Суд дослідивши наявні у справі докази приходить до висновку про задоволення позовних вимог, виходячи з наступного.
Згідно ст.526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Згідно ст.527 ЦК України, ч.1. Боржник зобов`язаний виконати свій обов`язок, а кредитор - прийняти виконання особисто, якщо інше не встановлено договором або законом, не випливає із суті зобов`язання чи звичаїв ділового обороту. 2. Кожна із сторін у зобов`язанні має право вимагати доказів того, що обов`язок виконується належним боржником або виконання приймається належним кредитором чи уповноваженою на це особою, і несе ризик наслідків непред`явлення такої вимоги.
Відповідно до ст.530 ЦК України, ч.1. Якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події. ч.2. Якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час. Боржник повинен виконати такий обов`язок у семиденний строк від дня пред`явлення вимоги, якщо обов`язок негайного виконання не випливає із договору або актів цивільного законодавства.
Відповідно до ч.1 ст.625 ЦК України, передбачено, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливості виконання ним грошового зобов`язання.
Згідно ст.629 ЦК України, договір є обов`язковим для виконання.
Згідно ч.2 ст.1050 ЦК України, якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами, то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів.
Відповідно до ч.2 ст.625 ЦК України 2. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
Крім того, згідно ст.141 ЦПК України, із відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати, які складаються із 2102,00 гривень сплаченого судового збору, що підтверджується платіжним дорученням (а.с.7).
На підставі викладеного, ст.ст. 526, 527, 530, 625, 629, 1050 ЦК України, керуючись ст.ст.4, 12, ст.ст.13, 81, 95, 141, 258-260, 263, 265, 281-284, 289 ЦПК України, суд, -
Позовну заяву Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» в особі філії Херсонське обласне управління АТ «Ощадбанк» до ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості задовольнити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яку може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Херсонського апеляційного суду, протягом тридцяти днів, починаючи з дня проголошення, чи отримання копії рішення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя В.М. Дригваль