Справа № 454/2575/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 жовтня 2020 року Сокальський районний суд Львівської області у складі:

головуючого - судді Веремчук О. А. ,

за участю секретаря Баран О.Я.,

розглянувши в відкритому судовому засіданні в м.Сокалі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Стенятинської сільської ради про визначення додаткового строку прийняття спадщини -,

в с т а н о в и в:

позивач ОСОБА_1 звернулась в суд до Стенятинської сільської ради про визначення додаткового строку прийняття спадщини з наступних підстав:

Батько позивача ОСОБА_2 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 про що в книзі реєстрації смертей 22 листопада 2013 року зроблено запис №23 виконавчим комітетом Стенятинської сільської ради.

Після смерті батька відкрилась спадщина, яка складалась з земельної ділянки та житлового будинку.

Батько позивача до дня смерті був зареєстрований та проживав в АДРЕСА_1 .

За життя ОСОБА_2 склав заповіт, ОСОБА_3 був посвідчений 05.02.2002р. за №2 виконавчим комітетом Стенятинської сільської ради

В заповіті батько зробив таке розпорядження; все майно, де б воно не було, і з чого б воно не складалося, і взагалі все те, шо йому буде належати на день смерті, і на шо він буде мати право за Законом заповів дочці ОСОБА_1 .

В житловому будинку в якому проживав та був зареєстрований до смерті батько, позивач зареєстрована не була.

Позивачу не було відомо про наявність у її батька права власності на житловий будинок, у 2020р. їй стало відомо, що батько є власником житлового будинку в АДРЕСА_1 .

Інших спадкоємців які мали б право на спадщину за законом після смерті батька немає. Спадкоємці, які могли подати заяву про надання згоди на подання позивачем спадкоємцем за заповітом, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори немає.

В нотаріальному порядку, позивач не може прийняти спадщину оскільки, вона пропустила строк з поважних причин на прийняття спадщини.

В 2018р. позивач зверталась до Сокальського районного суду з позовом про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності на земельні ділянки на дані для ведення товарного господарства за заповітом після смерті батька 12 жовтня 2018р. Сокальський районний суд у справі №454/1869/18, її позов задовольнив.

Заходів досудового врегулювання суперечки між сторонами не вживалося, оскільки законом та домовленістю такий обов язок не передбачено; заходи забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви не вживалися; позивачем іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав не подавалося, відсутні будь-які інші підстави, що мають наслідком відмову у відкритті провадження.

В судове засідання позивач ОСОБА_1 не прибула однак подала заяву про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги підтримує та просить задоволити.

Представник Стенятинської сільської ради в судове засідання не прибув, однак подав заяву про розгляд справи у його відсутності.

Дослідивши письмові матеріали справи суд приходить до висновку, що позов слід задоволити з наступних підстав:

Згідно ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Згідно ч.3 ст.1272 вказаного Кодексу за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як вбачається із положень ч.1ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно до Заповіту вбачається, що 05.02.2002 року ОСОБА_2 все залежне йому майно заповів своїй донці ОСОБА_1 .

Відповідно до свідоцтва про право власності на будівлі вбачається, що ОСОБА_2 належить будинок за адресою АДРЕСА_1 .

Згідно Рішення суду від 12.10.2018 року було встановлено факт родинних відносин між ОСОБА_1 а саме що вона є дочкою ОСОБА_2 .

Позивач пропустила встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272ЦК України.

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. 76 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визначити причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Керуючись ст.ст. ст.ст.5, 10, 12,13,76,81,141,259,263,264, 265 ЦПК , суд,-

в и р і ш и в:

позов задоволити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 додатковий строк для прийняття спадщини за заповітом після смерті батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , тривалістю у два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Львівського апеляційного суду протягом 30 днів з дня проголошення рішення.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи , апеляційні скарги подаються учасниками справи через Сокальський районний суд Львівської області .

Головуючий: О. А. Веремчук