Справа №: 343/1948/20
Провадження №: 2/0343/722/20
Р І Ш Е Н Н Я

I М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 листопада 2020 року м. Долина

Долинський районний суд Iвано-Франкiвської областi в складi:

судді Монташевич С. М.,

з участю: секретаря судового засідання Семків В.М.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в приміщенні Долинського районного суду Івано-Франківської області в порядку загального позовного провадження цивільну справу №343/1948/20 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визнання права власності на спадкове майно у порядку спадкування за законом,

В С Т А Н О В И В:

Стислий виклад позицій сторін:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , в якому просить визнати за ним право власності на 7/18 часток будинковолодіння АДРЕСА_1 , яке складається з: житлового будинку, загальною площею 68 кв.м (літ. А), літньої кухні (літ. Б), стайні (літ. В), стодоли (літ. Г), вбиральні (літ. Д), криниці (№ 1), воріт (№ 2), огорожі (№ 3), та належали його сину ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Свої вимоги мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер його син ОСОБА_4 , який на день своєї смерті проживав разом з ним та мачухою ОСОБА_5 в АДРЕСА_2 . У зв`язку з його смертю відкрилась спадщина, до складу якої входить 7/18 часток будинковолодіння АДРЕСА_1 . Дане спадкове майно належало померлій матері ОСОБА_4 - ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 та його бабі ОСОБА_7 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 . Однак, він належним чином не оформив за собою право власності у порядку спадкування.

Слід звернути увагу на процес спадкування спірного будинковолодіння. Так, дане будинковолодіння збудоване ОСОБА_8 у шлюбі з ОСОБА_7 . ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_8 помер, у зв`язку із чим відкрилась спадщина, до складу якого входила 1/2 частка цього будинковолодіння, яку порівно успадкували його діти ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та дружина ОСОБА_7 .

07 серпня 2003 року ОСОБА_7 підтвердила своє право власності на 1/2 частку спірного будинковолодіння на підставі статті 22 Кодексу про шлюб та сім`ю України як рівну частку в спільному сумісному майні, набутому подружжям за час шлюбу. Отже, станом на 07.08.2003 будинковолодіння АДРЕСА_1 належало по 1/6 частці ОСОБА_11 та батьку відповідачів ОСОБА_9 , а також ОСОБА_7 - 4/6 часток.

ІНФОРМАЦІЯ_6 померла ОСОБА_12 . У зв`язку із цим відкрилась спадщина на належну їй 1/6 частку будинковолодіння АДРЕСА_1 . Єдиним спадкоємцем її майна, який прийняв спадщину, але не оформив за собою спадкові права, був їх син ОСОБА_4 . Інших дітей у неї не було.

ІНФОРМАЦІЯ_7 помер ОСОБА_9 . У зв`язку з його смертю відповідачі в рівних частках в порядку спадкування оформили свої спадкові права на належну батькові 1/6 частку цього будинку (по 1/2 частці). Тобто, відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 (дошлюбне прізвище - « ОСОБА_13 ») стали власниками по 1/12 часток спірного будинку (1/6:2=1/12).

ІНФОРМАЦІЯ_8 померла ОСОБА_7 , у зв`язку із чим відкрилась спадщина на належні їй 4/6 частки спірного будинковолодіння, яку в рівних частках (по 1/3 частці) успадкували її внуки - відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_14 , які 11.04.2007 отримали свідоцтва про право на спадщину за законом, а також ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , але не оформив належним чином свої спадкові права. Тобто відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_14 стали власниками по 2/9 частці цього будинку(4/6:3=2/9).

Підтвердженням того що його син ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 прийняв спадщину після баби ОСОБА_7 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 , але свідоцтво на 1/3 частку спадкового майна так і не отримав, свідчить відповідний запис держаного нотаріуса Долинської міської нотаріальної контори у свідоцтві про право на спадщину за законом від 11.04.2007 року серії ВЕК №115971.

Таким чином його синові ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , належало 1/6 частка будинку, як спадкоємцю майна матері - ОСОБА_12 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 , та 2/9 частка будинку, як спадкоємцю майна баби ОСОБА_7 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 , а всього 7/18 часток будинку (1/6+2/9=7/18).

Отже, на даний час будинковолодіння АДРЕСА_1 належить: ОСОБА_2 11/36 часток (1/12 частка спірного будинку, як спадкоємцю майна батька ОСОБА_10 + 2/9 частки, як спадкоємцю майна баби ОСОБА_7 ); ОСОБА_3 ( ОСОБА_13 ) 11/36 часток (1/12 частка спірного будинку, як спадкоємцю майна батька ОСОБА_10 + 2/9 частки як спадкоємцю майна баби ОСОБА_7 ); ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , 7/18 часток (1/6 частка спірного будинку, як спадкоємцю майна матері ОСОБА_6 + 2/9 частки будинку, як спадкоємцю майна баби ОСОБА_7 ).

Спадщину після смерті свого сина ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , в силу ч.3 ст. 1268 ЦК України він прийняв, оскільки є єдиним спадкоємцем, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини та не заявив про відмову від неї.

Спадкова справа на ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , на момент його звернення до нотаріуса в іншому місці не відкривалася. Нотаріус відмовила йому у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті сина через відсутність правовстановлюючих документів на спадкове майно. У зв`язку з відсутністю у нього оригіналів документів, які підтверджують право власності спадкодавця на вищевказане будинковолодіння, в позасудовому порядку він не має можливості визнати за собою право власності на це спадкове майно, тому змушений звернутись до суду з даним позовом. Враховуючи те, що 7/18 часток спірного будинковолодіння належало його покійному синові ОСОБА_4 , він є єдиним спадкоємцем за законом на вказане спадкове майно та прийняв спадщину, проживаючи разом із спадкодавцем на час його смерті, фактично вступивши в управління та володіння спадковим майном, інших спадкоємців, які б мали право на спадщину немає, а в позасудовому порядку не може оформити спадщину через відсутність оригіналу правовстановлюючого документу, оскільки син у встановленому порядку не оформив свої спадкові права після смерті матері та баби, тому є достатні підстави, щоб визнати за ним право власності на 7/18 часток будинковолодіння АДРЕСА_1 .

Від сторін до підготовчого судового засідання надійшли письмові заяви, в яких кожен з них просить розглядати справу у їх відсутності. Позивач позов підтримує, просить його задовольнити з підстав, викладених у ньому ,та визнати за ним право власності на 7/18 часток будинковолодіння АДРЕСА_1 . Відповідачі позовні вимоги повністю визнають, не заперечують щодо задоволення позову, оскільки дані частки будинку належали синові позивача, який їх успадкував після смерті своєї матері та баби, проте належним чином не оформив свої спадкові права, не заперечують також щодо ухвалення рішення у підготовчому судовому засіданні та зауважують, що усі документи про належні їм частки вказаного будинку вони надали позивачу для долучення до позовної заяви.

Заяви та клопотання сторін, процесуальні дії у справі:

ухвалою суду від 29.10.2020 відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання за участю сторін.

09 та 11 листопада 2020 року від сторін надійшли заяви про розгляд справи без них, в яких відповідачі позов визнають та просять ухвалити рішення у підготовчому судовому засіданні.

Такі дії сторін не суперечать вимогам ст. 211 ЦПК України, згідно з якою учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Частиною 1 статті 206 ЦПК України встановлено, що відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Згідно з вимогами ч. 4 ст. 206 ЦПК України, судом перевірено, що заява відповідачів про визнання позову не суперечить закону, не порушує прав, свобод та інтересів інших осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу (ч. 4 ст. 200 ЦПК України).

Як визначено в ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Враховуючи, що відповідачі позов визнали, визнання ними позову не суперечить інтересам сторін, тому суд приймає визнання позову та, виходячи з поданих заяв, приходить до висновку про можливість ухвалення рішення у підготовчому судовому засіданні у порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами без участі сторін та без фіксування звукозаписувальним технічним засобом.

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин:

ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_4 , про що свідчить свідоцтво про смерть серії НОМЕР_1 , видане 05.12.2017 відділом державної реєстрації смерті Головного територіального управління юстиції у місті Києві, та зроблений 05.12.2017 відповідний актовий запис №18896 (а.с.8).

Як вбачається з довідки № 467 від 29.09.2020, виданої виконавчим комітетом Новичківської сільської ради Долинського району Івано-Франківської області, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , на день смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 згідно із запису в погосподарській книзі с. Новичка №12, номер об`єкту погосподасрького обліку 01-0726-1, був зареєстрований та проживав в АДРЕСА_2 . На день смерті ОСОБА_4 в житловому будинку за вказаною адресою були зареєстровані та проживали також його батько ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_10 , та дружина батька ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_11 , які зареєстровані та проживають там по даний час (а.с.9).

На підтвердження того, що ОСОБА_1 є батьком, а ОСОБА_12 - мати померлого ОСОБА_4 надано свідоцтво про народження серії НОМЕР_2 , видане 09.05.2010 повторно відділом РАЦС Долинського РУЮ Івано-Франківської області, актовий запис №37 (а.с10).

У зв`язку зі смертю ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , була заведене спадкова справа, про що свідчить інформаційна довідка № 61924233 зі спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину), сформована 03.10.2020 приватним нотаріусом Долинського районного нотаріального округу Івано-Франківської області Барабаш Р.С. (а.с.33).

Також узв`язку зі смертю ОСОБА_4 відкрилась спадщина, до складу якої входить 7/18 часток будинковолодіння АДРЕСА_1 , які були успадковані ним після смерті його матері ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 та баби ОСОБА_7 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , на підтвердження чого у матеріалах справи наявні документи, з аналізу яких можна встановити в цілому весь процес спадкування спірного будинковолодіння від ОСОБА_8 , який його збудував до його спадкоємців і відповідно до померлого ОСОБА_4 :

1) відповідно до витягу №1063099 від 22.07.2003 з реєстру прав власності на нерухоме майно, домоволодіння АДРЕСА_1 належало на праві приватної власності ОСОБА_8 (а.с.11), який помер ІНФОРМАЦІЯ_12 , про що свідчить свідоцтво про смерть серії НОМЕР_3 , видане ІНФОРМАЦІЯ_13 (а.с.12).

Вказане будинковолодіння було збудоване ОСОБА_8 за час шлюбу з ОСОБА_7 , відтак воно є спільною сумісною власністю подружжя і належить кожному з них в рівних частках - по 1/2 частці, що підтверджується також свідоцтвом про право власності, виданим ОСОБА_7 07.08.2003 держаним нотаріусом Долинського міського державного нотаріальної контори Белей Е.І. на 1/2 частку в спільному сумісному майні, набутому за час шлюбу (а.с.15) та витягом №1566386 від 25.09.2003 про реєстрацію права власності на нерухоме майно (на 1/2 частку вказаного домоволодіння) за ОСОБА_7 (а.с.16).

Згідно зі свідоцтвом про право на спадщину за законом, виданим 07.08.2003 держаним нотаріусом Долинського міського державного нотаріальної контори Белей Е.І. (спадкова справа №27/03), спадкове майно, зокрема 1/2 частку домоволодіння АДРЕСА_1 , після смерті ОСОБА_8 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_12 , успадкували його дружина ОСОБА_7 та дочка ОСОБА_12 (а.с.13);

Таким чином, як визначено у витягу №1566533 від 25.09.2003 про реєстрацію права власності на нерухоме майно, домоволодіння АДРЕСА_1 , належить на праві приватної власності по 1/6 частки в ньому ОСОБА_9 , ОСОБА_12 та ОСОБА_7 (а.с.14);

2) як свідчить свідоцтво про смерть серії НОМЕР_4 від 03.02.2007, ІНФОРМАЦІЯ_6 померла ОСОБА_12 , про що зроблено відповідний актовий запис №235 (а.с.27), яка до реєстрації шлюбу з ОСОБА_1 мала дівоче прізвище ОСОБА_13 , що підтверджує долучена копія свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_5 від 19.11.1983 (а.с.28), та після смерті якої єдиним її спадкоємцем є померлий син ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , який на день її смерті був неповнолітнім, відтак вважається таким, що прийняв спадщину;

3) згідно зі свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_6 від 18.02.2006, ІНФОРМАЦІЯ_8 померла ОСОБА_7 , про що було зроблено відповідний актовий запис №7 (а.с.22), після смерті якої належні їй 4/6 частки домоволодіння АДРЕСА_1 успадкували:

внук ОСОБА_2 , про що свідчить свідоцтво про право на спадщину за законом, видане 11.04.2007 держаним нотаріусом Долинського міського державного нотаріальної контори Белей Е.І. (спадкова справа №182/06), зареєстровано в реєстрі за №Д-322 (а.с.25), та витяг №14473677 від 07.05.2007 про реєстрацію права власності на нерухоме майно, відповідно до якого за ОСОБА_2 зареєстровано право власності на 2/9 частки домоволодіння АДРЕСА_1 (а.с.26);

внучка ОСОБА_15 , про що свідчить свідоцтво про право на спадщину за законом, видане 11.04.2007 держаним нотаріусом Долинського міського державного нотаріальної контори Белей Е.І. (спадкова справа №182/06), зареєстровано в реєстрі за №Д-323 (а.с.23), та витяг №14473710 від 07.05.2007 про реєстрацію права власності на нерухоме майно, відповідно до якого за ОСОБА_15 зареєстровано право власності на 2/9 частки домоволодіння АДРЕСА_1 (а.с.24).

Крім цього, у вказаному свідоцтві про право на спадщину за законом, виданому 11.04.2007 держаним нотаріусом Долинського міського державного нотаріальної контори Белей Е.І. на ім`я ОСОБА_15 , вказано, що на 1/3 частку спадкового майна на ім`я ОСОБА_4 свідоцтво про право на спадщину за законом ще не видано. Тобто, фактично спадкоємцями після смерті ОСОБА_7 є троє її внуків, в тому числі померлий ОСОБА_4 , який, хоч і звернувся за прийняттям спадщини після смерті баби, однак не отримав свідоцтво про право на спадщину;

4) відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_7 , виданого 16.06.2006, ІНФОРМАЦІЯ_7 помер ОСОБА_9 , про що було зроблено відповідний актовий запис №17 (а.с.17), після смерті якого 1/6 належної йому частки домоволодіння АДРЕСА_1 успадкували:

його син ОСОБА_2 , про що свідчить свідоцтво про право на спадщину за законом, видане 11.04.2007 держаним нотаріусом Долинського міського державного нотаріальної контори Белей Е.І. (спадкова справа №183/06), зареєстровано в реєстрі за №Д-318 (а.с.18) та витяг №14473610 від 07.05.2007 про реєстрацію права власності на нерухоме майно, відповідно до якого за ОСОБА_2 зареєстровано право власності на 1/12 частки домоволодіння АДРЕСА_1 (а.с.19); та

його дочка ОСОБА_15 , про що свідчить свідоцтво про право на спадщину за законом, видане 11.04.2007 держаним нотаріусом Долинського міського державного нотаріальної контори Белей Е.І. (спадкова справа №183/06) зареєстровано в реєстрі за №Д-317 (а.с.20), та витяг №14473586 від 07.05.2007 про реєстрацію права власності на нерухоме майно, відповідно до якого за ОСОБА_15 зареєстровано право власності на 1/12 частки домоволодіння АДРЕСА_1 (а.с.21).

Відповідно до свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_8 , виданого 01.10.2011 відділом ДРАЦС по місту Дрогобич Дрогобицького міськрайонного управління юстиції Львівської області, 01 жовтня 2011 року ОСОБА_15 зареєструвала шлюб з ОСОБА_16 , актовий запис №483 та змінила прізвище ОСОБА_13 на прізвище чоловіка ОСОБА_17 (а.с.35).

Згідно з технічним паспортом на садибний (індивідуальний) житловий будинок АДРЕСА_1 , виготовленим станом 19.03.2003, будинковолодіння АДРЕСА_2 за даною адресою складається з: житлового будинку загальною площею 68,0 кв.м, житловою - 31,4 кв.м, допоміжною - 36,6 кв.м (літ. А), літньої кухні (літ. Б), стайні (літ. В), стодоли (літ. Г), вбиральні (літ. Д), криниці, воріт, огорожі (№№ 1, 2, 3) (а.с.29-32).

Таким чином, внаслідок смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина, часом відкриття якої є день його смерті. Заповіт померлим не складався. До складу спадщини увійшли майнові права на майно, яке йому належало, а саме на 7/18 часток будинковолодіння АДРЕСА_1 (1/6 частка будинковолодіння після смерті матері ( ОСОБА_18 ) ОСОБА_10 + 2/9 частки будинковолодіння після смерті баби ОСОБА_7 ).

На момент смерті з померлим ОСОБА_4 був зареєстрований та проживав позивач ОСОБА_1 , який фактично прийняв спадщину після смерті сина, як спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини та протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не заявив про відмову від неї.

03 жовтня 2020 року приватний нотаріус Долинського районного нотаріального округу Барабаш Р.С. за результатами звернення ОСОБА_1 про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом, за вих. №175/01-16 повідомила йому про те, що для видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті його сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , необхідно мати документи власності на спадкове майно за померлим, і у випадку їх відсутності вказує на необхідність звернутися до суду для визнання за ним права власності на спадкове майно (а.с.34).

Таким чином, між сторонами виник спір з приводу визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Оцінка суду:

вивчивши зміст заяв сторін, проаналізувавши доводи сторони позивача, викладені в позові, прийнявши визнання позову відповідачами, дослідивши письмові докази в їх сукупності, з`ясувавши таким чином фактичні обставини справи, суд вважає, що позов підлягає до задоволення, виходячи з такого.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 16 ЦК України, способом захисту цивільних прав та інтересів може бути визнання права.

Відповідно до ч.1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Як вбачається з положень ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Позивачем доведено належними та допустимими доказами, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його син ОСОБА_4 . На день смерті останньому належали 7/18 часток будинковолодіння АДРЕСА_1 : 1/6 частка будинковолодіння, яку він успадкував після смерті матері ( ОСОБА_18 ) ОСОБА_10 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 , та, враховуючи, що на день її смерті ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , був неповнолітнім, відтак згідно з ч. 4 ст. 1268 ЦК України, вважається таким, що прийняв спадщину, однак не оформив спадкові права на неї, та 2/9 частки будинковолодіння, які він успадкував після смерті баби ОСОБА_7 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 , про що свідчить запис зроблений у свідоцтві про право на спадщину за законом, виданому 11.04.2007 на ім`я ОСОБА_15 , про те, що "на 1/3 частку спадкового майна на ім`я ОСОБА_4 свідоцтво про право на спадщину за законом ще не видано".

Отже, ОСОБА_4 спадщину після смерті матері ( ОСОБА_18 ) ОСОБА_10 та смерті баби ОСОБА_7 прийняв, однак спадкові права не оформив, проте відповідно до ч. 5 ст. 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Згідно зі ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав і обов`язків (спадщини) від фізичної особі, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців).

Статтею 1217 ЦК України визначено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст. 1223 ЦК Кодексу, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Тобто, у разі відсутності заповіту, спадкування здійснюється за законом.

Судом встановлено, що заповіт ОСОБА_4 не складав.

Як визначено в ст. 1258 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Статтею 1261 ЦК України передбачено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народженні після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

В судовому засіданні встановлено, що на день смерті ОСОБА_4 в житловому будинку в АДРЕСА_2 разом з ним були зареєстровані та проживали також його батько ОСОБА_1 та дружина батька ОСОБА_5 .

Згідно з ч. 3 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Спадщину, що залишилась після смерті ОСОБА_4 , відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України, прийняв його батько ОСОБА_1 , як спадкоємець першої черги за законом, який на день смерті свого сина був зареєстрований і проживав разом з ним і в строк, передбачений ст. 1270 ЦК України, не заявив про відмову від спадщини.

Таким чином, позивач є спадкоємцем першої черги за законом на майно покійного сина ОСОБА_4 , а саме 7/18 часток будинковолодіння АДРЕСА_1 , факт родинних зв`язків між ними підтверджений наданими суду документами, він постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, тому вважається таким, що прийняв спадщину.

Інших спадкоємців, в тому числі з правом на обов`язкову частку у спадщині, які б прийняли спадщину, суд не встановив.

Відповідачі, які є власниками інших часток спірного будинковолодіння, підтвердили у своїх письмових заявах вищевикладені обставини та позов визнали повністю.

Як визначено ст. 1296 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається кожному з них із визначенням імені та часток у спадщині інших спадкоємців. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Згідно зі ст. 1297 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є майно та/або майнові права, які обтяжені, та/або нерухоме майно та інше майно, щодо якого здійснюється державна реєстрація, зобов`язаний звернутися до нотаріуса або в сільських населених пунктах - до уповноваженої на це посадової особи відповідного органу місцевого самоврядування за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на таке майно.

Позивач прийняв спадщину, однак приватний нотаріус Долинського районного нотаріального округу Барабаш Р.С. відмовила йому у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, оскільки в нього відсутні документи про право власності померлого сина ОСОБА_4 на спадкове майно.

Згідно з п.4.18 Глави 10 "Видача свідоцтв про право на спадщину" розділу ІІ "Порядок вчинення окремих видів нотаріальних дій" Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5, якщо до складу спадкового майна входить нерухоме майно, нотаріус отримує інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно шляхом безпосереднього доступу до нього. За відсутності у спадкоємця необхідних для видачі свідоцтва про право на спадщину документів нотаріус роз`яснює йому процедуру вирішення зазначеного питання в судовому порядку.

Як роз`яснено у п.23 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

За таких обставин, враховуючи, що ОСОБА_1 звернувся для видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, однак у зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів не має змоги оформити свої спадкові права, так як за життя спадкодавець ОСОБА_4 не отримав правовстановлюючих документів на спадкове майно, суд приходить до висновку, що є достатні підстави, щоб заявлений позов задовольнити та визнати за ОСОБА_1 право власності на 7/18 часток будинковолодіння АДРЕСА_1 , яке складається з: житлового будинку, літньої кухні, стайні, стодоли, вбиральні, криниці, воріт, огорожі та належали його сину ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

На підставі викладеного, ст.ст. 16, 1216, 1217, 1220, 1223, 1258, 1261, 1268, 1296, 1297 ЦК України, ст.ст. 13, 78, 81, 200, 206, 247 ЦПК України, п.4.18 Глави 10 "Видача свідоцтв про право на спадщину" розділу ІІ "Порядок вчинення окремих видів нотаріальних дій" Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5, та керуючись ст.ст. 258, 259, 264, 265, 268, 273 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визнання права власності на спадкове майно у порядку спадкування за законом задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на 7/18 часток будинковолодіння АДРЕСА_1 , яке складається з: житлового будинку, загальною площею 68,0 кв.м (літ. А), літньої кухні (літ. Б), стайні (літ. В), стодоли (літ. Г), вбиральні (літ. Д), криниці, воріт, огорожі (№№ 1, 2, 3) та належали його сину ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Івано-Франківського апеляційного суду. До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Долинський районний суд Івано-Франківської області, а матеріали справи витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Позивач: ОСОБА_1 , житель АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_9 .

Відповідач: ОСОБА_2 , житель АДРЕСА_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_10 .

Відповідач: ОСОБА_3 , жителька АДРЕСА_4 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_11 .

Повний зміст рішення суду буде складено до 4 грудня 2020 року.

Суддя Долинського районного суду С. М. Монташевич

Текст повного судового рішення виготовлено 4 грудня 2020 року.