Справа № 521/8304/16-ц
Номер провадження 2/521/68/20
У Х В А Л А

02 грудня 2020 року Малиновський районний суд м.Одеси в складі:

головуючого судді Лічмана Л.Г.

при секретарі Тимофієнко Н.М.,

за участі представника позивача адвоката Лужанова С.В.,

представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Шахновського О.О.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі суду в м. Одесі заяву представника позивача адвоката Лужанова Сергія Валерійовича про зміну предмету позову у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 ), ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 ), ОСОБА_4 ( АДРЕСА_3 ), Департаменту міського господарства Одеської міської ради (вул. Успенська, 83/85, м. Одеса) про визнання недійсним розпорядження органу приватизації, скасування свідоцтва про право власності, зняття з реєстрації, -

В С Т А Н О В И В:

11.05.2016 р. ОСОБА_2 звернувся до Малиновського районного суду м. Одеси з зазначеною позовною заявою, з врахуванням заяви про зміну предмету позову, просив визнати недійсним розпорядження органу приватизації № 260268 від 19.04.2016 р. про передачу у власність квартири АДРЕСА_4 ОСОБА_3 , скасувати свідоцтво про право власності на зазначену квартиру на ім`я ОСОБА_3 , 19.04.2016 р., реєстраційний номер 3-30737, зняти з реєстрації ОСОБА_4 місця проживання за адресою вказаної квартири.

26.10.2020 р. на електронну пошту суду надійшла заява представника позивача, адвоката Лужанова С.В., про зміну предмету позову, яка доповнена вимогою про витребування з чужого незаконного володіння у ОСОБА_4 кв. АДРЕСА_4 шляхом визнання договору купівлі-продажу серія та номер 511 від 29.04.2016 р., виданого приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Запольською О.В, - недійсним та скасуванням реєстрації права власності № 14428258 від 29.04.2016 на зазначену квартиру за ОСОБА_4 .

У судовому засіданні представник позивача адвокат Лужанов С.В, підтримав зазначені вимоги.

Представник відповідача ОСОБА_1 адвокат Шахновський О.О. заперечував щодо зміни предмета позову, зазначивши, що заявлено нові позовні вимоги, що можуть бути предметом окремого судового розгляду.

Дослідивши надані матеріали справи, суд вважає, що позовну заяву необхідно залишити без руху, виходячи з наступного.

Частиною 3 ст. 49 ЦПК України передбачено, що до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Положення п. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України про те, що позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання поширюється на позови майнового характеру, які мають відповідну ціну.

Відповідно до п. 9 Постанови Пленуму ВСУ 12.06.2009 № 5 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду» у позивача суд повинен з`ясувати предмет позову (що конкретно вимагає позивач), підставу позову (чим він обґрунтовує свої вимоги) і зміст вимоги (який спосіб захисту свого права він обрав).

Позовні вимоги ОСОБА_2 щодо визнання недійсним розпорядження органу приватизації, скасування свідоцтва про право власності, зняття з реєстрації, які заявлені у заяві про зміну предмету позову 21.08.2020 р. прийняті ухвалою суду, постановленою без виходу до нарадчої кімнати від 26.08.2020 р.

Зазначені позовні вимоги обгрунтовані, зокрема, такими підставами. Спірна квартира вибула з його володіння та користування, не з його волі, а на підставі заочного рішення Малиновського районного суду м. Одеси від 02.07.2015 року про визнання ОСОБА_2 таким, що втратив право користування квартирою АДРЕСА_4 . На підставі цього рішення ОСОБА_2 було знято з реєстрації у вказаній квартирі. Ухвалою Малиновського районного суду м. Одеси від 14 березня 2016 року заочне рішення Малиновського районного суду від 02 липня 2015 року скасовано, справу призначено до розгляду в загальному порядку. Згідно з розпорядженням органу приватизації від 19 квітня 2016 року № 260268 квартиру АДРЕСА_4 передано у власність ОСОБА_3 . На підставі вказаного розпорядження ОСОБА_3 отримала свідоцтво про право власності на квартиру АДРЕСА_4 (т. 2 а. с. 33). 29 квітня 2016 року квартиру АДРЕСА_4 ОСОБА_3 продала ОСОБА_4 цю квартиру.

В заяві про зміну предмету позову від 26.10.2020 р. частина первісних позовних вимог залишилась незмінною. Йдеться про визнання недійсним розпорядження органу приватизації № 260268 від 19.04.2016 р. про передачу у власність квартири АДРЕСА_4 ОСОБА_3 , скасування свідоцтва про право власності на зазначену квартиру на ім`я ОСОБА_3 , 19.04.2016 р., реєстраційний номер 3-30737, зняття з реєстрації ОСОБА_4 місця проживання за адресою вказаної квартири.

Зміна предмета позову не повинна виходити за межі спірних правовідносин між сторонами у справі. Не допускається зміна позовних вимог шляхом їхнього доповнення новими вимогами з іншим предметом і іншою підставою. В такому випадку позивач не позбавлений права пред`явити новий позов або позови.

Вимога про витребування спірного майна не виходить за межі спірних правовідносин між сторонами у справі.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

При цьому, позовна вимога про витребування з чужого незаконного володіння у ОСОБА_4 кв. АДРЕСА_4 шляхом визнання договору купівлі-продажу серія та номер 511 від 29.04.2016 р., виданий приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Запольською О.В., недійсним та скасуванням реєстрації права власності № 14428258 від 29.04.2016 на зазначену квартиру за ОСОБА_4 , є по суті різними позовними вимогами, а значить і різними способами захисту. Таким чином, позивачеві необхідно остаточно визначитись з предметом позову в цій частині.

Крім того, відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 2 ст. 176 ЦПК України якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. За подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою сплаті підлягає судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України про «Державний бюджет на 2020 рік» установлено у 2020 році прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 2102 гривні.

Спірне майно складається з квартири за адресою: АДРЕСА_3 , загальною площею становить 44,6 кв.м.

Зважаючи на те, що позовна заява ОСОБА_2 про витребування майна є майнового характеру, а сплачена сума судового збору вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна, суд визначає ціну позову 369000 грн. 00 коп., а отже розмір судового збору 3690 грн. 00 коп. (369000 х 1 %) Тому, з врахуванням сплаченого, позивачеві необхідно доплатити судовий збір у загальному розмірі 2849 грн. 10 коп. (3690 - 840,90)

Таким чином, подана позовна заява не відповідає вимогам, встановленим законодавством.

Відповідно до ч. 1-3 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи вищенаведене, суд вважає, що позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачеві строку для усунення зазначених недоліків.

Керуючись ст.ст. 43, 49, 175-178, 185 ЦПК України, -

С У Д

У Х В А Л И В :

Заяву представника позивача адвоката Лужанова Сергія Валерійовича про зміну предмету позову, - залишити без руху.

Надати позивачеві для усунення недоліків заяви строк - 10 (десять) днів з дня вручення копії повної ухвали.

Роз`яснити, що у разі невиконання вищевказаних вимог у встановлений судом строк, заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду в частині визначення розміру судового збору шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повної ухвали, а саме з 03 грудня 2020 року.

В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

С У Д Д Я: