дата документу :
Справа №359/6849/19
Провадження №2/359/586/2020
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 грудня 2020 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області у складі:

Головуючого судді Журавського В.В.

при секретарі судового засідання Алфімовій І.М.

розглянувши в приміщенні суду у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя,-

встановив:

В липні 2019 року позивач звернувся до суду з вказаним позовом та просив поділити майно набуте у шлюбі.

Відповідно до ч.5 ст.223 та п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач та його представник повторно не з`явились в судове засідання та не повідомили про причини їх неявки, якщо від них не надійшли заяви про розгляд справи за їх відсутності і їх нез`явлення не перешкоджає розгляду заяви.

З журналів судових засідань вбачається, що позивач та його представник двічі поспіль не з`явилися у судові засідання, які проводились 21 жовтня 2020 року та 07 грудня 2020 року. Ця обставина свідчить про те, що їх неявки мають ознаку повторності. Позивач та його представник завчасно у встановленому порядку були повідомлені про час та місце розгляду цивільної справи. Це підтверджується присутністю представника позивача ОСОБА_3 в судовому засіданні, яке відбулось 03.08.2020 року на якому визначалась дата наступного судового засідання, а саме 21.10.2020 року.

За клопотанням представника позивача ОСОБА_3 , судове засідання 21.10.2020 року було відкладено, повідомлено про наступне судове засідання, яке мало відбутись 07.12.2020 року, про що свідчить наявна в матеріалах справи телефонограма від 22.10.2020 року, яку отримав представник позивача ОСОБА_3 о 18 год. 30 хв.

В матеріалах цивільної справи відсутня заява позивача про розгляд цивільної справи в його відсутність.

Згідно правової позиції Верховного Суду, викладеної у постанові №310/12817/13 від 22 травня 2019 року, п роцесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Відповідно до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод як джерело права.

Згідно з п.1 ст.6 цієї Конвенції кожному забезпечується право на справедливий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. Встановлено, що провадження у цивільній справі було відкрито ще в липні 2019 року та триває більше одного року. Чергове відкладення судового засідання призведе до невиправданого затягування розгляду цивільної справи понад розумний строк, що є прямим порушенням права на справедливий суд, передбаченого п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Суд вважає, що припинення порушення цього права є додатковою, але не менш вагомою підставою для залишення позову без розгляду.

З огляду на це суд вважає, що позов, пред`явлений ОСОБА_1 належить залишити без розгляду, без з`ясування обставин справи.

Керуючись ст.158, п.1 ч.1, ч.2 ст.258, ч.4 ст.259, ст.260 ЦПК України, суд

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без розгляду.

Ухвала суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15 днів з дня її оголошення.

Суддя В.В.Журавський