Постанова

Іменем України

02 грудня 2020 року

м. Київ

справа № 466/8128/13-ц

провадження № 61-16160св19

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Фаловської І. М. (суддя-доповідач), Висоцької В. С., Литвиненко І. В.,

учасники справи:

позивач - Публічне акціонерне товариство «Універсал Банк», відповідачі: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу Публічного акціонерного товариства «Універсал Банк» на ухвалу Шевченківського районного суду міста Львова від 17 грудня 2018 року у складі судді Кавацюка В. І. та постанову Львівського апеляційного суду від 30 травня 2019 року у складі колегії суддів: Приколота Т. І., Бойко С. М., Савуляка Р. В.,

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до пункту 2 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України від 15 січня 2020 року № 460-IX «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ»

(далі - Закон України № 460-IX) касаційні скарги на судові рішення, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом.

Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У січні 2011 року Публічне акціонерне товариство «Універсал Банк»

(далі - ПАТ «Універсал Банк») звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про солідарне стягнення заборгованості за кредитним договором та звернення стягнення на предмет іпотеки.

Позовна заява мотивована тим, що 04 вересня 2007 року між

ПАТ «Універсал Банк» та ОСОБА_1 укладено кредитний договір, відповідно до умов якого останній отримав кредитні кошти в розмірі 205 000 доларів США зі сплатою відсотків за користування кредитом

у розмірі 13 % річних, кінцевим терміном повернення - до 03 вересня

2022 року.

З метою забезпечення виконання зобов`язань за кредитним договором,

05 вересня 2007 року між ПАТ «Універсал Банк» та ОСОБА_1 ,

ОСОБА_2 укладено договір іпотеки, предметом якого є нерухоме

майно -житловий будинок АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_2 на праві власності.

Також, з метою забезпечення виконання зобов`язань за кредитним договором, 05 вересня 2007 року між ПАТ «Універсал Банк»

та ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , спадкоємцем якої є ОСОБА_3 , укладено договір іпотеки, предметом якого нерухоме майно - квартира

АДРЕСА_2 , що належить ОСОБА_4 на праві власності.

У зв`язку з неналежним виконанням зобов`язань за кредитним договором, станом на 20 вересня 2010 року утворилась заборгованість у розмірі 208 914,31 доларів США, що у гривневому еквіваленті становить

1 654 434,20 грн.

Посилаючись на вищевказане, ПАТ «Універсал Банк», з урахуванням уточнених позовних вимог, просило суд у рахунок погашення заборгованості за кредитним договором від 04 липня 2007 року стягнути зі ОСОБА_1 208 914,31 доларів США, що у гривневому еквіваленті становить

1 654 434,20 грн; звернути стягнення на нерухоме майно - житловий будинок

АДРЕСА_1 , який належить ОСОБА_2 , та квартиру АДРЕСА_2 , що належить на праві власності ОСОБА_3 , шляхом продажу предмету іпотеки на прилюдних торгах у межах процедури виконавчого провадження за ціною, встановленою в порядку, передбаченому Законом України «Про виконавче провадження» для задоволення грошових вимог ПАТ «Універсал Банк».

Короткий зміст судових рішень судів першої та апеляційної інстанцій

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Львова від 17 грудня

2018 року позов ПАТ «Універсал Банк» залишено без розгляду.

Постановою Львівського апеляційного суду від 30 травня 2019 року ухвалу Шевченківського районного суду міста Львова від 17 грудня 2018 року залишено без змін.

Судові рішення мотивовані тим, що судовий розгляд даної справи призначався неодноразово, зокрема, на 05 вересня, 23 листопада

та 17 грудня 2018 року, однак представник ПАТ «Універасл Банк» в судові засідання жодного разу не з`явився, хоча про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся в установленому процесуальним законом порядку.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

У касаційній скарзі ПАТ «Універсал Банк» просить скасувати судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій і передати справу до суду першої інстанції для продовження розгляду, посилаючись на порушення судами норм процесуального права.

Доводи особи, яка подала касаційну скаргу

Касаційна скарга мотивована тим, що в судове засідання, призначене

на 23 листопада 2018 року представник банку не з`явився, однак

22 листопада 2018 року подав до суду заяву про відкладення розгляду справи у зв`язку із зайнятістю в іншому судовому засіданні. Тому, залишаючи без розгляду позовну заяву банку, суд першої інстанції, з яким погодився й апеляційний суд, не взяв до уваги зазначеного клопотання, чим порушив право позивача на справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд спору.

Доводи інших учасників справи

Інші учасники судового процесу не скористались правом подати відзив на касаційну скаргу, заперечень щодо її вимог і змісту до суду не направили.

Фактичні обставини справи, встановлені судами

Суди встановили, що у січні 2011 року ПАТ «Універсал Банк» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про солідарне стягнення заборгованості за кредитним договором та звернення стягнення на предмет іпотеки (а. с. 1-53, т. 1).

Рішенням Шевченківського районного суду міста Львова від 10 липня

2014 року позов ПАТ «Універсал Банк» задоволено частково. Стягнуто

зі ОСОБА_1 на користь ПАТ «Універсал Банк» заборгованість за кредитним договором від 04 вересня 2007 року в розмірі 206 274,19 доларів США, що у гривневому еквіваленті становить 1 633 526,57 грн. Вирішено питання про розподіл судових витрат. У задоволенні решти позовних вимог відмовлено (а. с. 195-196, т. 1).

Ухвалою Апеляційного суду Львівської області від 21 жовтня 2014 року рішення Шевченківського районного суду міста Львова від 10 липня

2014 року залишено без змін (а. с. 218-221, т. 1).

Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних

і кримінальних справ від 29 січня 2015 року рішення Шевченківського районного суду міста Львова від 10 липня 2014 року та ухвалу Апеляційного суду Львівської області від 21 жовтня 2014 року залишено без змін

(а. с. 242-243, т. 1).

У квітні 2015 року ПАТ «Універсал Банк» звернулося до Верховного Суду України із заявою про перегляд ухвали Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 29 січня 2015 року

(а. с. 249-294, т. 1).

Постановою Верховного Суду України від 09 вересня 2015 року заяву

ПАТ «Універсал Банк» задоволено частково. Рішення Шевченківського районного суду міста Львова від 10 липня 2014 року, ухвалу Апеляційного суду Львівської області від 21 жовтня 2014 року та ухвалу Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 29 січня 2015 року скасовано, справу направлено на новий розгляд до суду першої інстанції (а. с. 299-302, т. 1).

Повісткою про виклик до суду у цивільній справі повідомлено учасників справи, що судове засідання у даній справі призначено на 07 грудня

2015 року о 12.00 год (а. с. 3, т. 2).

У подальшому, справа була призначена до судового розгляду та відкладалася неодноразово.

Повісткою про виклик до суду у цивільній справі повідомлено, що судове засідання у даній справі призначено на 05 вересня 2018 року о 10.00 год

(а. с. 86, т. 2).

Згідно з протоколом судового засідання Шевченківського районного суду міста Львова від 05 вересня 2018 року у судове засідання з`явився представник відповідача ОСОБА_3 - ОСОБА_5 , який заявив клопотання про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача (а. с. 94, т. 2). Представник ПАТ «Універсал Банк» у судове засідання не з`явився. Розгляд справи відкладено.

Повісткою про виклик до суду у цивільній справі повідомлено, що судове засідання у даній справі призначено на 17 жовтня 2018 року о 16.30 год

(а. с. 96, т. 2).

Повістка про виклик до суду у судове засідання, призначене на 17 жовтня 2018 року о 16.30 год, була направлена на адресу ПАТ «Універсал Банк» (79015, місто Львів, вулиця Федьковича, 51), яка зазначена в позовній заяві та у заяві про уточнення позовних вимог від 09 березня 2016 року

(а. с. 12, т. 2), як адреса для листів, та отримана 10 вересня 2018 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, яке долучено до матеріалів справи (а. с. 103, т. 2).

У жовтні 2018 року представник відповідача ОСОБА_3 -

ОСОБА_5 повторно звернувся до суду із заявою, в якій просив залишити позовну заяву ПАТ «Універсал Банк» без розгляду, у зв`язку з тим, що належним чином повідомлений позивач повторно не заявився в судове засідання та не повідомив про причини неявки (а. с. 106-107, т. 2).

З протоколу судового засідання Шевченківського районного суду міста Львова від 17 жовтня 2018 року вбачається, що ПАТ «Універсал Банк» в судовому засіданні відсутній. Розгляд справи відкладено (а. с. 108, т. 2).

Повісткою про виклик до суду у цивільній справі повідомлено, що судове засідання у даній справі призначено на 08 листопада 2018 року о 12.00 год

(а. с. 110, т. 2).

Повістка про виклик до суду у судове засідання, призначене

на 08 листопада 2018 року о 15.00 год., була направлена на адресу

ПАТ «Універсал Банк» (79015, місто Львів, вулиця Федьковича, 51),

яка зазначена в позовній заяві та у заяві про уточнення позовних вимог

від 09 березня 2016 року, як адреса для листів, та отримана 26 жовтня

2018 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, яке долучено до матеріалів справи

(а. с. 116, т. 2).

Згідно з протоколом судового засідання Шевченківського районного суду міста Львова від 08 листопада 2018 року представник ПАТ «Універсал Банк» в судовому засіданні присутній (а. с. 113, т. 2).

Згідно з протоколом судового зсідання Шевченківського районного суду міста Львова від 23 листопада 2018 року у судове засідання представник ПАТ «Універсал Банк» не з`явився (а. с. 127, т. 2). Розгляд справи відкладено.

Про судове засідання, яке призначено на 23 листопада 2018 року

о 15.00 год., представник ПАТ «Універсал Банк» повідомлений, що підтверджується розпискою (а. с. 114, т. 2).

23 листопада 2018 року представник ПАТ «Універсал Банк» -

Червінський І. М. подав до суду клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із зайнятістю в іншому судовому засіданні (а. с. 123, т. 2).

Повісткою про виклик до суду у цивільній справі повідомлено, що судове засідання у даній справі призначено на 17 грудня 2018 року о 11.00 год

(а. с. 129, т. 2).

Повістка про виклик до суду у судове засідання, призначене

на 17 грудня року о 11.00 год., була направлена на адресу

ПАТ «Універсал Банк» (79015, місто Львів, вулиця Федьковича, 51), яка зазначена в позовній заяві та у заяві про уточнення позовних вимог

від 09 березня 2016 року, як адреса для листів, та отримана 28 листопада 2018 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, яке долучено до матеріалів справи

(а. с. 140, т. 2).

Відповідно до протоколу судового засідання Шевченківського районного суду міста Львова від 17 грудня 2018 року у судовому засіданні присутній представник відповідача - Вершинін А. Г. Представник ПАТ «Універсал Банк» не з`явився.

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Львова від 17 грудня

2018 року позов ПАТ «Універсал Банк» залишено без розгляду.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду першої інстанції, ПАТ «Універсал Банк» оскаржило її в апеляційному порядку.

Постановою Львівського апеляційного суду від 30 травня 2019 року ухвалу Шевченківського районного суду міста Львова від 17 грудня 2018 року залишено без змін.

Мотивувальна частина

Позиція Верховного Суду

У частині третій статті 3 ЦПК України (тут і далі - у редакції, що діяла до набрання чинності Законом України № 460-IX) визначено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Касаційна скарга підлягає залишенню без задоволення.

Відповідно до вимог частин першої і другої статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції.

Згідно з частинами першою, другою та п`ятою статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Зазначеним вимогам закону судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій відповідають.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Згідно зі статтею 129 Конституції України суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права Основними засадами судочинства є, зокрема, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Статтею 2 ЦПК України (у редакції, чинній на час постановлення ухвали суду першої інстанції) передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до частин першої, п`ятої статті 4 ЦПК України (у редакції, чинній на час постановлення ухвали суду першої інстанції) кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Жодна особа не може бути позбавлена права на участь у розгляді своєї справи у визначеному цим Кодексом порядку.

Згідно зі статтею 223 ЦПК України (у редакції, чинній на час постановлення ухвали суду першої інстанції) неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України (у редакції, чинній на час постановлення ухвали суду першої інстанції) передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Отже, розгляд цивільної справи судом відбувається в судовому засіданні з обов`язковим повідомленням учасників справи.

Відповідно до статті 128 ЦПК України (у редакції, чинній на час розгляду справи у суді першої інстанції) судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями. Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова

повістка-повідомлення - завчасно. Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про дату,

час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку.

Статтею 130 ЦПК України (у редакції, чинній на час розгляду справи у суді першої інстанції) передбачено порядок вручення судових повісток та зазначено, що у випадку відсутності в адресата офіційної електронної адреси судові повістки, адресовані фізичним особам, вручаються їм під розписку, а юридичним особам - відповідній службовій особі, яка розписується про одержання повістки. Розписка про одержання судової повістки з поміткою про дату вручення в той самий день особами, які її вручали, повертається до суду. Вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

Таким чином, про належне повідомлення особи про дату, час і місце розгляду справи у цьому випадку може свідчити лише розписка та належна фіксація її вручення.

Розгляд справи за відсутності учасника процесу, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Залишаючи позовну заяву ПАТ «Універсал Банк» без розгляду, суд першої інстанції, з яким погодився й апеляційний суд, виходив з того,

що ПАТ «Універсал Банк» належним чином повідомлено про судові засідання, призначені на 23 листопада та 17 грудня 2018 року, однак позивач у зазначені судові засідання не з`явився.

Обов`язковими умовами для застосування передбачених частиною п`ятою статті 223, пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності (в разі визнання явки позивача обов`язковою).

Отже, правом на залишення позову без розгляду суд наділений у разі неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не недійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів обєднаної палати Касаційного господарського суду у постанові

від 05 червня 2020 року у справі № 910/16978/19.

Судами першої та апеляційної інстанцій встановлено, що позивач не звертався до суду першої інстанції із заявою про розгляд справи за його відсутності.

Встановивши, що позивач був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, однак його представник у судові засідання, призначені на 23 листопада та 17 грудня 2018 рокуне з`явився, при цьому, позивач не подав заяви про розгляд справи за його відсутності, суди обґрунтовано залишили позовну заяву без розгляду.

Відповідно до пункту 11 частини третьої статті 2 ЦПК України основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема, неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Згідно з частиною першою статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу,

в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Частиною першою статті 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує

і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях. Відтак в кожному випадку скаржник при зверненні до суду повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Європейський суд з прав людини вказав, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення у справі «Каракуця проти України», заява № 18986/06, від 16 лютого 2017 року).

Також Європейський суд з прав людини у рішенні від 07 листопада

2017 року у справі «Суханов та інші проти Росії» (заяви № 56251/12, 23302/13, 53116/15) зазначив, що присутність у судовому засіданні

є правом, але не обов`язком позивача.

З огляду на викладене, колегія суддів приходить до висновку, що судами попередніх інстанцій не було порушено норми процесуального права, а тому відсутні підстави для скасування оскаржуваних судових рішень.

Доводи касаційної скарги про те, що у судове засідання, призначене

на 23 листопада 2018 року, представник банку не з`явився, однак

22 листопада 2018 року подав до суду заяву про відкладення розгляду справи, не заслуговують на увагу, оскільки відповідно до вимог чинного на час постановлення ухвали цивільного процесуального законодавства суд першої інстанції залишає позов без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Установлено, що представник ПАТ «Універсал Банк» не з`явився у судові засідання, призначені на 23 листопада та 17 грудня 2018 року, був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи та заяви про розгляд справи за його відсутності не надав.

Доводи касаційної скарги про те, що, залишаючи його позовну заяву без розгляду, суд порушив його право на судовий захист, є безпідставними, оскільки особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно відповідно до частини другої статті 257 ЦПК України.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнає, що доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури, і це не є порушенням права на справедливий суд.

Отже, залишення позовної заяви без розгляду через неявку позивача у судове засідання у разі ненадання ним заяви про розгляд справи за його відсутності не призводить до порушення права на справедливий судовий розгляд.

При цьому, Верховний Суд бере до уваги тривалий розгляд справи у суді

(з 2013 року по 2019 рік), з урахуванням завдань судочинства, зазначених у положеннях статті 2 ЦПК України, відповідно до яких основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема пропорційність, розумність строків розгляду справи судом та неприпустимість зловживання процесуальними правами, виходить з того, що є підстави для залишення позовної заяви ПАТ «Універсал Банк» без розгляду.

Європейський суд з прав людини вказав, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Серявін та інші проти України», заява № 4909/04, від 10 лютого 2010 року).

Інші наведенні в касаційній скарзі доводи Верховним Судом відхиляються, оскільки судами попередніх інстанцій не порушено норми процесуального права.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Відповідно до частини третьої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.

З підстав вищевказаного, колегія суддів вважає за необхідне залишити касаційну скаргу без задоволення, а оскаржувані судові рішення - без змін, оскільки доводи касаційної скарги висновків судів не спростовують.

Керуючись статтями 400, 401, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу Публічного акціонерного товариства «Універсал Банк» залишити без задоволення.

Ухвалу Шевченківського районного суду міста Львова від 17 грудня

2018 року та постанову Львівського апеляційного суду від 30 травня

2019 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною

і оскарженню не підлягає.

Судді: І. М. Фаловська

В. С. Висоцька

І. В. Литвиненко