Провадження № 2/756/6191/20
У Х В А Л А

«02» грудня 2020 року суддя Оболонського районного суду м. Києва Белоконна І.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельно-Консалтингова Група «Базис» про стягнення заборгованості по заробітній платі та середнього заробітку за час затримки виплат, -

в с т а н о в и в:

Позивач звернулася до суду з вищевказаною позовною заявою.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 09.11.2020 позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельно-Консалтингова Група «Базис» про стягнення заборгованості по заробітній платі та середнього заробітку за час затримки виплат було залишено без руху, оскільки вона не відповідала вимогам ст. 177 ЦПК України.

Суд надав строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем копії ухвали, та рекомендував позивачу усунути вищевказані недоліки.

Ухвалу про залишення заяви без руху позивач отримала 18 листопада 2020 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення листа.Також текст ухвали опубліковано за веб-адресою: http://сourt.gov.ua.

Однак станом на 02 грудня 2020 року позивачем не були усунені у повному обсязі недоліки, які були зазначені в ухвалі Оболонського районного суду м. Києва від 09.11.2020.

Частина 4 ст. 177 ЦПК зазначає, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Матеріали справи не містять документів, підтверджуючих сплату судового збору за позовну вимогу про стягнення середнього заробітку за час затримки виплат.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Окрім стягнення заборгованості по заробітні платі позивачем заявлено позовну вимогу про стягнення середнього заробітку за час затримки виплат. Вказана позовна вимога не є такою, що звільняється від сплати судового збору.

Стаття 2 Закону України «Про оплату праці» визначає структуру заробітної плати. Зокрема норми статті вказують, що основна заробітна плата це - винагорода за виконану роботу відповідно до встановлених норм праці (норми часу, виробітку, обслуговування, посадові обов`язки). Вона встановлюється у вигляді тарифних ставок (окладів) і відрядних розцінок для робітників та посадових окладів для службовців. Додаткова заробітна плата. Це - винагорода за працю понад установлені норми, за трудові успіхи та винахідливість і за особливі умови праці. Вона включає доплати, надбавки, гарантійні і компенсаційні виплати, передбачені чинним законодавством; премії, пов`язані з виконанням виробничих завдань і функцій. Інші заохочувальні та компенсаційні виплати. До них належать виплати у формі винагород за підсумками роботи за рік, премії за спеціальними системами і положеннями, виплати в рамках грантів, компенсаційні та інші грошові і матеріальні виплати, які не передбачені актами чинного законодавства або які провадяться понад встановлені зазначеними актами норми.

Беручи до уваги вищевказані норми, суд приходить до висновку, що середній заробіток за час затримки виплат не є складовою заробітної плати, а відтак за розгляд майнової вимоги позивачу рекомендовано сплатити 1 відсоток від розміру заявлених до стягнення грошових коштів, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Проте позивачем сплачено судовий збір лише у розмірі 322,44 грн, у той час як 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 840,80 грн, чим порушено вимоги Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

У зв`язку з вищенаведеним суд вбачає необхідним позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельно-Консалтингова Група «Базис» про стягнення заборгованості по заробітній платі та середнього заробітку за час затримки виплат вважати неподаною та повернути позивачу.

На підставі викладеного та керуючись ст. 185 ЦПК України,

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельно-Консалтингова Група «Базис» про стягнення заборгованості по заробітній платі та середнього заробітку за час затримки виплат - вважати неподаною та повернути позивачу разом з доданими до неї додатками.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного суду через Оболонський районний суд м. Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на її апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу було подано протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: І.В. Белоконна