Справа № 496/1640/19
Провадження № 2-о/496/4/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 листопада 2020 року Біляївський районний суд Одеської області в складі:

головуючого - судді Буран В.М.,

за участі:

секретаря судового засідання - Мединської К.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Біляївка Одеської області матеріали цивільної справи за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: державний нотаріус Біляївської районної державної нотаріальної контори Одеської області, Василівська сільська рада Біляївського району Одеської області, ОСОБА_2 про встановлення юридичного факту постійного проживання із спадкодавцем на час відкриття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (до шлюбу прізвище чоловіка - ОСОБА_3 , дівоче прізвище - ОСОБА_4 ) звернулась до суду з заявою в якій просить встановити факт того, що на час відкриття спадщини після смерті її батька - ОСОБА_5 померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , вона постійно проживала з ним за адресою АДРЕСА_1 .

Встановлення даного факту необхідне заявниці оскільки, після звернення ОСОБА_1 до державного нотаріуса, їй було роз`яснено про неможливість видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки вона пропустила шестимісячний строк звернення з даною заявою, тому вона має право звернутись до суду із заявою про продовження строку для прийняття спадщини або встановлення факту проживання із спадкодавцем на час відкриття спадщини.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилась, причини неявки не повідомила, про дату та час судового засідання повідомлена належним чином.

Заінтересована особа - державний нотаріус Біляївської районної державної нотаріальної контори Одеської області - Грабовенко-Ворсуляк Д.М. в судове засідання не з`явилась, та від неї наявна заява про розгляд справи за її відсутності.

Заінтересована особа - представник Василівської сільської ради Біляївського районну Одеської області в судове засідання не з`явився, та від нього наявна заява про розгляд справи за його відсутності.

Заінтересована особа - ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, та від нього наявна заява в якій просить перенести розгляд справи, у зв`язку з хворобою.

Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України - неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Вивчивши матеріали справи, на підставі наданих доказів суд дійшов до наступного висновку.

Стаття 16 ЦК України передбачає, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Відповідно до приписів ст. 6 Конвенції «Про захист прав людини і основоположних свобод» кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру … .

Так, відповідно до положень п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Суд розглядає справи про встановлення факту: родинних відносин між фізичними особами; перебування фізичної особи на утриманні; каліцтва, якщо це потрібно для призначення пенсії або одержання допомоги по загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню; реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу, усиновлення; проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу; належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті; народження особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту народження; смерті особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту смерті; смерті особи, яка пропала безвісти за обставин, що загрожували їй смертю або дають підстави вважати її загиблою від певного нещасного випадку внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру (ч. 1 ст. 315 ЦПК України).

Судом встановлено, що заявник звернулась до суду із даною заявою, так як після смерті батька звернулась до державного нотаріуса із заявою про прийняття спадщини (ст. 1268 ЦК України), однак листом № 790/02-14 від 19.02.2019 року державним нотаріусом було повідомлено про неможливість прийняття заяви, оскільки вона пропустила шестимісячний строк для звернення з відповідною заявою про прийняття спадщини.

Згідно Постанови Пленуму Верховного суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування», при розгляді даної категорії справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Ухвалою суду від 03.10.2019 року було витребувано Біляївської державної нотаріальної контори належним чином завірену копію спадкової справи заведеної після смерті ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 .

З отриманої судом спадкової справи вбачалося, що батько заявниці ОСОБА_5 за життя склав заповіт на ім`я ОСОБА_2 , у зв`язку з чим ухвалою суду від 10.03.2020 року - ОСОБА_2 було залучено до розгляду у справі як заінтересовану особу.

Не погоджуючись із заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 подав до суду заперечення в яких зазначив, що заявниця на час відкриття спадщини взагалі не проживала з батьком, навіть не була на його похованні, докази на які вона посилається, а саме записи погосподарської книги виконанні особою, що на той нас не працювала, що підтверджується наданою суду копією трудової книжки. Заявниця надала суду копії свідоцтв про шлюб, тому стає питання чи проживала вона з батьком взагалі, перебуваючи у шлюбі з чоловіками. Місцем реєстрації її проживання за паспортом вказана адреса, яка не співпадає з адресою проживання її батька. Крім цього, він вже отримав свідоцтво на спадщину, оскільки спадкодавцем за життя було складено заповіт на його ім`я.

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 12.12.2019 року справа № №755/16776/17, провадження № 61-1536св19 встановлено, що визначальною обставиною під час розгляду заяви про встановлення певних фактів у порядку окремого провадження є те, що встановлення такого факту не пов`язане з наступним вирішенням спору про право цивільне.

Під спором про право необхідно розуміти певний стан суб`єктивного права; спір є суть суперечності, конфлікт, протиборство сторін, спір поділяється на матеріальний і процесуальний. Таким чином, виключається під час розгляду справ у порядку окремого провадження існування спору про право, який пов`язаний з порушенням, оспорюванням або невизнанням, а також недоведенням наявності суб`єктивного права за умов, що є певні особи, які перешкоджають у реалізації такого права.

Отже, з поданої до суду заяви вбачається спір про право.

Частиною 4 ст. 315 ЦПК України передбачено, що суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

Як визначено п. 2 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до 1 січня 2004 року тощо.

Таким чином, з матеріалів справи вбачаються обставини, що можуть свідчити про виникнення спору про право що, відповідно виключає наявність підстав для розгляду заяви по суті у порядку окремого провадження.

Відповідні роз`яснення містяться у п.1 ч. 3 п. 3 постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995 р. «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», з подальшими змінами та доповненнями, що суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, якщо, встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. У тому разі, коли буде виявлено, що встановлення підвідомчого судові факту пов`язане з вирішенням спору про право, суд відмовляє в прийнятті заяви до розгляду в окремому провадженні, а якщо це буде виявлено під час розгляду справи, залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Оскільки заявник звернулась до суду із заявою в порядку окремого провадження, а зі змісту заяви вбачається спір про право, суд вважає за необхідне, на підставі ч. 4 ст.315 ЦПК України залишити заяву без розгляду.

На підставі наведеного та керуючись ст. 315, 353 ЦПК України суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: державний нотаріус Біляївської районної державної нотаріальної контори Одеської області, Василівська сільська рада Біляївського району Одеської області, ОСОБА_2 про встановлення юридичного факту постійного проживання із спадкодавцем на час відкриття спадщини - залишити без розгляду.

Роз`яснити ОСОБА_1 про право на звернення з вимогами про вирішення спору до суду у порядку позовного провадження.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду на протязі 15 днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги до суду першої інстанції.

Суддя Буран В.М.