УХВАЛА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 грудня 2020 року Іллічівський районний суд м. Маріуполя Донецької області у складі:

головуючого судді Мирошниченка Ю.М., за участю секретаря Прилепо Ю.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Маріуполі цивільну справу за позовом керівника Маріупольської місцевої прокуратури № 2 Донецької області в інтересах держави в особі Азовського басейнового управління Державного агентства рибного господарства у Донецькій області до ОСОБА_1 про стягнення шкоди,

В С Т А Н О В И В:

06 серпня 2020 року надійшов вказаний позов, поданий керівником Маріупольської місцевої прокуратури № 2 Донецької області в інтересах держави про стягнення з ОСОБА_1 збитків, спричинених державі внаслідок незаконного вилову риби в сумі 16320 грн.

Ухвалою суду від 19.08.2020 року відкрито провадження у вказаній справі.

Судом встановлено, що рішенням Іллічівського районного суду м. Маріуполя Донецької області від 26.11.2020 року у справі № 264/3959/20 задоволено позов Маріупольської міської ради до ОСОБА_1 про стягнення шкоди у сумі 16320,00 грн., який надійшов до суду 22 червня 2020 року.

Частиною 4 статті 56 ЦПК України встановлено, що прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 цього Кодексу.

Прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу.

Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Велика палата Верховного суду у постанові від 26 травня 2020 року № 912/2385/18 роз`яснила, що частина четверта статті 23 Закону України «Про прокуратуру» передбачає, що наявність підстав для представництва може бути оскаржена суб`єктом владних повноважень. Таке оскарження означає право на спростування учасниками процесу обставин, на які посилається прокурор у позовній заяві, поданій в інтересах держави в особі компетентного органу, для обґрунтування підстав для представництва.

Якщо суд після відкриття провадження у справі з урахуванням наведених учасниками справи аргументів та наданих доказів установить відсутність підстав для представництва прокурором інтересів держави в суді, суд залишає позовну заяву, подану прокурором в інтересах держави в особі компетентного органу, без розгляду відповідно до положень пункту 2 частини першої статті 226 ГПК України.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

Таким чином, судом встановлено, що до звернення прокурора з вказаним позовом Маріупольська міська рада звернулась до суду з позовом про відшкодування шкоди, спричиненої ОСОБА_1 внаслідок незаконного вилову риби, з тих самих підстав, та з тим самим предметом. Отже, судом не встановлено бездіяльності державного органу, а відтак, й підстав для представництва прокурором інтересів держави в суді.

Керуючись ст.257 ч.1 п.2 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Позов керівника Маріупольської місцевої прокуратури № 2 Донецької області в інтересах держави в особі Азовського басейнового управління Державного агентства рибного господарства у Донецькій області до ОСОБА_1 про стягнення шкоди залишити без розгляду.

На ухвалу може бути подана апеляція до Донецького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: Ю. М. Мирошниченко