У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Справа № 634/940/19

Провадження № 2/634/86/20

"03" грудня 2020 р.

Сахновщинський районний суд Харківської області у складі:

Головуючого судді Єрьоміної О.В.,

секретаря: Лісняк С.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Сахновщина Харківської області клопотання представника відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про залишення позовної заяви без розгляду,-

встановив:

У провадженні Сахновщинського районного суду Харківської області перебувають матеріали цивільної справи за позовом заступника керівника Первомайської місцевої прокуратури Харківської області в інтересах держави в особі Сахновщинської селищної ради Харківської області до ОСОБА_1 про стягнення безпідставно збережених коштів.

24.11.2020 року на адресу суду надійшло клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду, посилаючись на те, що прокурором не доведено наявності підстав для представництва інтересів держави у суді, тоді як інтереси держави повинні захищати відповідні суб`єкти владних повноважень.

Суд, дослідивши клопотання представника відповідача, перевіривши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Тобто імператив зазначеного конституційного положення встановлює обов`язок органів державної влади та їх посадових осіб дотримуватись принципу законності при здійсненні своїх повноважень, що забезпечує здійснення державної влади за принципом її поділу. Як підкреслив Конституційний Суд України у своєму Рішенні від 01 квітня 2008 року № 4-рп/2008, неухильне додержання органами законодавчої, виконавчої та судової влади Конституції та законів України забезпечує реалізацію принципу поділу влади і є запорукою їх єдності, важливою передумовою стабільності, підтримання громадського миру і злагоди в державі.

Законом України від 02 червня 2016 року № 1401-VIII «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)», який набрав чинності 30 вересня 2016 року, до Конституції України внесені зміни, а саме Конституцію доповнено статтею 131-1, пункт 3 частини першої якої передбачає, що прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Стаття 56 ЦПК України у випадках, встановлених законом, органи державної влади, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи можуть звертатися до суду із заявами про захист прав, свобод та інтересів інших осіб або державних чи суспільних інтересів та брати участь у цих справах. При цьому органи державної влади, органи місцевого самоврядування повинні надати суду документи, що підтверджують наявність передбачених законом підстав для звернення до суду в інтересах інших осіб.

У визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 цього Кодексу.

Питання представництва інтересів держави прокурором у суді врегульовано у статті 23 Закону України від 14 жовтня 2014 року № 1697-VII «Про прокуратуру», який набрав чинності 15 липня 2015 року. Ця стаття визначає, що представництво прокурором держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом (частина перша). Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження (далі - компетентний орган), а також у разі відсутності такого органу (частина третя). Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень (абзаци перший - третій частини четвертої). У разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурор зобов`язаний здійснити передбачені законом дії щодо порушення відповідного провадження (частина сьома).

Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що 18.06.2019 року виконавчим комітетом Сахновщинської селищної ради Харківської області було направлено лист щодо вжиття Первомайською місцевою прокуратурою Харківської області представницького характеру щодо стягнення зі ОСОБА_1 безпідставно збережених коштів на користь Сахновщинської селищної ради у сумі 164 531 грн 62 коп за використання земельної ділянки за адресою АДРЕСА_1 без правовстановлюючих документів.

21.06.2019 року листом заступника керівника Первомайської місцевої прокуратури Харківської області Щербаком К.В. опрацьовано звернення Сахновщинської селищної ради Харківської області від 18.06.2019 року, запропоновано надати детальну інформацію про причини неможливості самостійного звернення селищною радою до суду за захистом своїх порушених прав та інтересів.

24.06.2019 року виконавчим комітетом Сахновщинської селищної ради Харківської області Первомайській місцевій прокуратурі Харківської області надано обгрунтування причини незвернення до суду для захисту своїх порушених прав та інтересів, а саме відсутність посади юриста у штаті селищної ради та неспроможність оплати послуг юриста із бюджетних коштів.

З урахуванням викладеного, оскільки прокурором під час звернення до суду із даною позовною заявою дотримано порядок, передбачений ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру», враховуючи нездійснення відповідним компетентном органом - Сахновщинською селищною радою Харківської області захисту інтересів держави у суді, вважаю, що прокурором наведено достатні аргументи та надано докази наявності підстав для представництва ним інтересів держави у суду, а тому підстав для залишення позовної заяви без розгляду суд не вбачає.

Керуючись ст.ст. 56, 260, 261 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

У задоволенні клопотання представника відповідача - ОСОБА_2 про залишення позовної заяви заступника керівника Первомайської місцевої прокуратури Харківської області в інтересах держави в особі Сахновщинської селищної ради Харківської області до ОСОБА_1 про стягнення безпідставно збережених коштів без розгляду відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 04.12.2020 року.

Суддя: