У Х В А Л А

іменем України

30 листопада 2020 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:

судді Саламон О.Б.

з участю секретаря судового засідання Крутікової-Вільховченко І.І.

розглянувши в відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення від 07.09.2020 по справі №754/12394/19 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про виселення -

В С Т А Н О В И В :

Заочним рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 07.09.2020 усунуто перешкоди ОСОБА_2 в користуванні АДРЕСА_1 шляхом виселення ОСОБА_1 з АДРЕСА_1 без надання іншого житлового приміщення..

Від ОСОБА_1 до суду надійшла заява про перегляд вказаного заочного рішення, з посиланнями на те, що вона не з`явилась в судове засідання, на якому було ухвалено вказане рішення суду, оскільки звернулась з клопотанням про його відкладення, та не знала, що судом справа вже була призначена до судового розгляду по суті, ухвалу про вказане не отримувала. Вказане унеможливило подання до суду доказів та наведення відповідачем своїх заперечень проти вимог позивача. Зазначила, що зверталась до суду з клопотанням про відкладення розгляду справи у зв`язку з карантином та ризиком захворюванням. Посилалась також на те, що не має іншого житла, має зареєстроване місце проживання в вказаній квартирі, а тому має право користування нею. Зокрема, посилалась на мораторій на відчуження житла у валютних боржників, якщо вони живуть в заставній квартирі та не мають іншого житла.

30.11.2020 до суду від ОСОБА_1 надійшли письмові пояснення, у відповідності до яких остання посилається на те, що немає іншого житла, ніж спірне, в якому вона зареєстрована з 2007 року. Позивач не ставив питання про визнання її такою, що втратила право користування спірною квартирою, у зв`язку з чим на теперішній час вона має право проживати в квартирі. Як на підставу для скасування рішення суду посилалась на ст. 109 ЖК УРСР. Просила скасувати заочне рішення від 07.09.2020 та здійснювати розгляд заяви за її відсутності.

30.11.2020 до суду від представника позивача надійшли письмові заперечення на заяву про перегляд заочного рішення.

В поданих запереченнях сторона позивача посилається на те, що підставою набуття ОСОБА_1 , права користування спірною квартирою у правовідносинах між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 був договір купівлі-продажу від 12.03.2018, за умовами якого остання набула таке право 12.03.2018. Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 13.08.2018 вказаний договір купівлі-продажу розірвано, у зв`язку з чим відпали підстави для подальшого користування відповідачем вказаною квартирою. Вказував на те, що судові засідання по справі неодноразово відкладались за клопотаннями відповідача. При цьому, остання була належним чином повідомлена про дати всіх судових засідань, про що свідчать подані нею клопотання про відкладення розгляду справи. Оскільки сторона відповідача приймала участь в судових засіданнях 10.10.2019, 28.10.2019, 09.12.2019, 06.02.2020, остання мала можливість подати до суду доказів на спростування вимог позову, що спростовує посилання на те, що вона була позбавлена можливості подавати докази та заперечення. Посилання на те, що рішення суду підлягає перегляду, оскільки відповідача не було визнано такою, що втратила право користування житловим приміщенням вважає вигадкою, оскільки рішення суду про виселення є підставою для подальшого зняття її з реєстрації місця проживання. Доводи відповідача про те, що вона проживає в «заставній» квартирі та є «валютним боржником», та на неї поширюється «мораторій на відчуження житло» вважає необґрунтованими, оскільки між сторонами по справі договір застави не укладався, а валютою договору купівлі-продажу була гривня. Також, заперечення обґрунтовані тим, що посилання відповідача на карантин не може братись судом до уваги, оскільки існують альтернативні можливості участі в судових засіданнях, зокрема в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

В судове засідання учасники справи не з`явились, про розгляд справи повідомлялись належним чином, проте їх неявка не перешкоджає розгляду заяви.

У відповідності до ст. 288 ЦПК заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Як на підставу для скасування заочного рішення суду від 07.09.2020 відповідач посилається на те, що не знала про призначення справи до судового розгляду по суті, ухвалу суду від 19.08.2020 не отримувала, суд вказану ухвалу їй не направляв. При цьому, вказувала на те, що судом їй не направлялись судові повістки про виклик в судові засідання, а отже вона не була належним чином повідомлена про розгляд справи в суді.

Зазначені обставини, викладені в заяві про перегляд заочного рішення не відповідають дійсності та спростовуються витягами з Укрпошти та повідомленнями про вручення поштових відправлень (а.с. 75,86, 94), згідно з якими відповідач отримувала повістки на судові засідання, призначені на 01.04.2020, 02.06.2020, 19.08.2020.

Посилання ОСОБА_1 на те, що судом їй не направлялась ухвала суду від 19.08.2020 про закриття підготовчого провадження по справі також спростовується витягом з Укрпошти, у відповідності до якого станом на 25.08.2020 поштове відправлення перебувало в поштовому відділенні, однак відповідач отримала його лише 30.09.2020.

Отже, саме зволікання відповідача щодо отримання поштової кореспонденції призвело до неотримання нею вчасно зазначеної ухвали.

Разом з тим, 07.09.2020 ОСОБА_1 особисто з`явилась до приміщення суду та подала клопотання про відкладення розгляду справи, в якому чітко вказала про дату та час судового засідання - 07.09.2020 о 13-45 год., що свідчить про її обізнаність про день та час розгляду справи.

Разом з тим, інформація про дату та час судового засідання, а також про стадію розгляду справи є загальнодоступною, та публікується на офіційному веб-сайті Судової влади України.

Так, рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Вказане свідчить, що відповідач не була позбавлена можливості звертатись до суду з запитами, ознайомлюватись з матеріалами справи, перевіряти стан розгляду справи на офіційному веб-порталі.

З огляду на вказане, суд критично оцінює зазначені вище, викладені ОСОБА_1 в поданій заяві, обставини для перегляду заочного рішення суду, та вважає їх необґрунтованими.

Крім вказаного, заява про перегляд заочного рішення суду не містить викладу поважних підстав не подання відповідачем відзиву на позовну заяву, подання доказів на спростування обставин викладених в ній.

Вбачається, що 23.08.2019 ухвалою Деснянського районного суду м. Києва відкрито провадження по справі, постановлено здійснювати розгляд справи в порядку загального позовного провадження, надано 15-ти денний строк для подання відзиву.

11.09.2019 ОСОБА_1 отримала вказану ухвалу суду, а отже з вказаної дати розпочався строк для подання нею відзиву. Проте, станом на день ухвалення рішення суду відзив відповідачем подано не було.

Впродовж розгляду справи з серпня 2019 року по вересень 2020 року відповідачем не було виявлено бажання для подання відповідних доказів, їх витребування, тощо.

Посилання ОСОБА_1 на запроваджений в державі карантин, що позбавило її права з`являтись в судові засідання та подавати докази та заперечення, суд вважає необґрунтованими, оскільки постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 №211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2", з урахуванням постанови Кабінету Міністрів України №392 від 20.05.2020 "Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" у чинній редакції, з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19 з 12.03.2020 по 31.07.2020 (в редакції останніх змін) на всій території України встановлено карантин.

Постановою Кабінету Міністрів України від 04.05.2020 №343 "Про внесення змін до деяких актів Кабінету Міністрів України" внесено зміни до постанови Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" та відповідно до підпункту 8 пункту 2 постанови дозволена діяльність адвокатів, нотаріусів, аудиторів та психологів.

Постановою Кабінету Міністрів України від 20.05.2020 №392 "Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та етапів послаблення протиепідемічних заходів" запроваджено послаблення протиепідемічних заходів, передбачених пунктом 3 цієї постанови, на території регіонів із сприятливою епідемічною ситуацією (у тому числі у м. Києві). Зокрема, дозволено: з 22.05.2020 регулярні та нерегулярні пасажирські перевезення автомобільним транспортом у міському, приміському, міжміському внутрішньообласному та міжнародному сполученні; з 25.05.2020 перевезення пасажирів метрополітенами.

Наведене свідчить про усунення перешкод у реалізації учасниками справи своїх процесуальних прав.

За положеннями ст. 129 Конституції України, ст. 2 ЦПК України одним із завдань судочинства є своєчасний розгляд справи, що відповідає положенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою кожен має право на справедливий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Як зазначено Верховним Судом від 16 липня 2020 року у справі 924/369/19, Кабінетом Міністрів Ураїни послаблено протиепідемічні заходи на території регіонів із сприятливою епідемічнрю ситуацією. Зокрема, дозволено з 22.05.20 регулярні та нерегулярні пасажирські перевезення, що свідчить про усунення перешкод у реалізації учасниками справи своїх процесуальних прав.

Відповідач не перебувала в обов`язковій обсервації, доказів вказаного до суду надано не було, не перебувала в іншій країні, де обмежене міжнародне сполучення, їй не заборонено виходити з приміщення, пасажирський транспорт повноцінно працює.

Враховуючи неодноразові відкладення судових засідань за клопотанням відповідача, а також те, що останньою з серпня 2019 року не подано до суду відзиву на позов, не викладено своєї позиції по суті справи та не зазначено перешкод для вчинення вказаних дій в строки, визначені ухвалою про відкриття провадження по справі, з метою дотримання розумних строків розгляду справи, суд при ухвалені рішення суду прийшов до висновку про можливість розгляду справи за відсутності відповідача.

Крім вказаного, як викладено в рішенні суду, клопотання про відкладення розгляду справи подано ОСОБА_1 особисто та безпосередньо до канцелярії суду, що свідчить про те, що в останньої були відсутні перешкоди для явки до суду, а посилання на продовження адаптивного карантину, як на підставу для відкладення розгляду справи, є надуманими та необґрунтованими.

Зокрема, суд приходить до висновку про обґрунтованість доводів наведених в запереченнях, поданих стороною позивача, щодо наявності альтернативних механізмів для реалізації своїх прав, зокрема участь в судових засіданнях в режимі відео конференції, виклад своїх заперечень в письмовій формі, направлення доказів засобами електронного або поштового зв`язку.

Разом з тим, суд вважає, що докази, на які посилається заявник у заяві про перегляд заочного рішення, не мають істотного значення для вирішення даної справи, оскільки вони не спростовують встановлені судом обставини у справі.

Відповідачем не вказано в поданій заяві докази, які могли б привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни, тобто такі докази, які, якби були відомі суду при розгляді справи, то призвели б до ухвалення інше рішення.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні заяви про перегляд заочного рішення суду від 07.09.2020.

Керуючись ст. 288 ЦПК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення від 07.09.2020 по справі №754/12394/19 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про виселення - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. Строк на апеляційне оскарження рішення відраховується з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Повний текст ухвали суду складено 30.11.2020.

Суддя О.Б. Саламон