Справа № 428/9823/20
Провадження №2/428/2634/2020
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

27 листопада 2020 року м. Сєвєродонецьк

Суддя Сєвєродонецького міського суду Луганської області Шубочкіна Т.В., розглянувши позовну заяву адвоката Рудої Олени Олексіївни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошової компенсації вартості 1/2 частини автомобіля,-

ВСТАНОВИВ:

Адвокат Руда Олена Олексіївна, яка діє в інтересах ОСОБА_1 звернулась до Сєвєродонецького міського суду Луганської області з позовом до Товариства ОСОБА_2 про стягнення грошової компенсації вартості 1/2 частини автомобіля.

Розглянувши подану позовну заяву, вважаю за необхідне залишити зазначену заяву без руху з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З позовної заяви та доданих до неї документів вбачається, що позовна заява подана без додержання вимог, викладених у ст. 177 ЦПК України.

Так, відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру - підлягає сплаті судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, - 840 грн. 80 коп.

Як вбачається з позовної заяви позивачем заявлено одну вимогу майнового характеру, ціна якої складає 45650,23 грн.

Отже, при зверненні до суду позивач мала сплатити судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 840,80 грн.

Представником позивача до позовної заяви не додано документів, що підтверджують сплату судового збору, проте додано клопотання про відстрочення його сплати в обґрунтування якого зазначено, що майновий стан позивача не дозволяє на даний час сплатити судовий збір, оскільки на її утриманні знаходяться двоє дітей, які на даний час є безробітними. Крім того, оскільки відповідач не проживає за місцем реєстрації, весь тягар по сплаті комунальних послуг несе позивач.

Вирішуючи заявлене клопотання суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно з ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Таким чином, зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати, відстрочення або розстрочення сплати судового збору є правом суду, заява сторони розглядається виходячи з наведених в ній обставин, які підтверджені належними доказами.

З вищевикладеного вбачається, що єдиною підставою для задоволення клопотання є врахування майнового стану сторони, обґрунтування цих обставин, які свідчать про неможливість оплати судового збору, покладається на сторону, яка звертається з заявою.

Представником позивача до клопотання про відстрочення сплати судового збору було надано довідки про доходи №1/08 від 07.08.2020 та №5 від 17.11.2020, що видані за місцем її роботи, відповідно до яких, заробітна плата позивача за період з травня по липень 2020 року становить 10227,00 грн та з вересня по жовтень 2020 року складає 10000,00 грн, отже разом заробітна плата позивача за вказані періоди складає 20227,00 грн.

Суд зазначає, що розмір судового збору (840,80 грн) не перевищує 5 відсотків розміру доходу позивача (20227,00 грн) за вищезазначені періоди, а тому посилання позивача на неможливість сплати судового збору є необґрунтованими. Окрім того, до матеріалів клопотання не було надано відповідну довідку про доходи позивача за серпень 2020 року.

Також, з аналізу положень пункту 1 частини 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір» вбачається, що суд може відстрочити чи розстрочити сплату судового збору на певний строк, за умови якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру саме річного доходу позивача за попередній календарний рік.

Як вбачається з наданих довідок про доходи позивача №1/08 від 07.08.2020 та №5 від 17.11.2020, позивач працює у ФОП ОСОБА_3 з 13.05.2020, та вказані довідки відображають доходи позивача лише за періоди травень-липень та вересень-жовтень 2020 року. При цьому, жодних доказів на підтвердження відсутності або наявності доходів у позивача, та їх розміру за попередній календарний рік, що передував зверненню позивача з даним позовом, до матеріалів позовної заяви не додано.

Таким чином, представником позивача не надано до суду достатніх та належних доказів на підтвердження свого незадовільного майнового стану, а тому суд не вбачає підстав для відстрочення позивачу сплати судового збору.

Щодо посилань представника позивача на те, що на її утриманні перебуває двоє дітей, суд зазначає, що відповідно до наданої позивачем довідки про склад сім`ї №11644 від 27.07.2020, до складу сім`ї позивача входять син ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та донька ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Таким чином, станом на день подання позову, вік обох дітей позивача становить 24 роки, тобто вони є повнолітніми, а тому у позивача відсутній обов`язок щодо їх утримання.

Доказів на підтвердження факту перебування на утриманні позивача неповнолітніх дітей, або дітей з інвалідністю до суду не надано.

Отже, враховуючи наведені норми законодавства та встановлені судом обставини, суд вважає, що клопотання представника позивача про відстрочення сплати судового збору є необґрунтованим, та таким, що не підлягає задоволенню.

Згідно з ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 2 ст. 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин суд вважає, що позовну заяву адвоката Рудої Олени Олексіївни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошової компенсації вартості 1/2 частини автомобіля, слід залишити без руху, а позивачу надати строк для усунення недоліків.

Керуючись ст. 177, 185, 258-260 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

У клопотанні представника позивача про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву адвоката Рудої Олени Олексіївни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошової компенсації вартості 1/2 частини автомобіля - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом 10 (десяти) днів з дня отримання ухвали про залишення заяви без руху шляхом надання до суду документа про сплату судового збору в розмірі 840 грн 80 коп.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України роз`яснити, що у випадку не усунення зазначених недоліків, позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає і набирає законної сили негайно з моменту її підписання суддею.

Суддя Т. В. Шубочкіна