КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

03 грудня 2020 року місто Київ.

Справа 757/49288/17-ц

Апеляційне провадження № 22-з/824/922/2020

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Желепи О.В.,

суддів: Кулікової С.В., Олійника В.І.

розглянувши в порядку письмового провадження заяву ОСОБА_1 про роз`яснення постанови Київського апеляційного суду від 10 листопада 2020 року у цивільній справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Печерського районного суду м. Києва від 29 січня 2020 року ( у складі судді Писанця В.А., повний текст судового рішення складено 13 травня 2020 року)

в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про стягнення шкоди та упущеної вигоди, -

встановив:

ОСОБА_1 у серпні 2017 року звернувся до суду з позовом та з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог та уточнень до неї просив стягнути з ОСОБА_2 збитки від упущеної вигоди в сумі 144 240,35 грн., мотивуючи позов тим, що рішенням апеляційного суду міста Києва (нині - Київський апеляційний суд) від 12 вересня 2012 року, скасовано рішення Печерського районного суду міста Києва від 17 січня 2012 року і ухвалено нове рішення про стягнення з відповідача ОСОБА_2 інфляційних втрат в сумі 36 525,25 грн. та 3% річних у розмірі 6 618,15 грн.

На думку позивача, оскільки відповідач таке рішення суду на час подачі позову не виконав, тому у період з 13 вересня 2012 року по 01 травня 2019 року відповідно до положення ч. 2 ст. 625 ЦК України, йому нараховуються збитки від упущеної вигоди на загальну суму 144 240,35 грн.

Рішенням Печерського районного суду м. Києва від 29 січня 2020 року позов ОСОБА_1 залишено без задоволення.

Постановою Київського апеляційного суду від 10 листопада 2020 року апеляційну скаргу

ОСОБА_1 - залишено без задоволення. Рішення Печерського районного суду м. Києва від 29 січня 2020 року - залишено без змін.

18 листопада 2020 року до Київського апеляційного суду надійшла заява ОСОБА_1 про роз`яснення рішення апеляційного суду від 10 листопада 2020 року, в якій він просить роз`яснити постанову Київського апеляційного суду від 10.11.2020 щодо застосованого незрозумілого йому твердження: 1.1. «Крім того, з матеріалів справи вбачається, що на користь позивача рішенням Печерського райсуду м. Києва від 17.03.17 з Дарницького ДВС м. Києва стягнуто 43144 грн. 40 коп., а також моральна шкода 1000 грн. Зі змісту рішення встановлено, що саме бездіяльність органів ДВС стала причиною не виконання того рішення, за невиконання якого позивач в даній справі просить стягнути збитки з боржника»; 1.2. чи слід незрозуміле заявнику твердження розуміти як таке , що ОСОБА_2 боржником перед заявником не являється, а дійсним боржником перед заявником за його позовом до суду від 23.08.17 проти ОСОБА_2 являється Дарницький ДВС м. Києва?

При цьому, заявник зазначає, що суд апеляційної інстанції у мотивувальній частині постанови від 10.11.2020 вказав твердження, яке є незрозумілим, оскільки обставини щодо зазначеного твердження в суді 1-ї інстанції не розглядались і в судовому засіданні не досліджувались, сторони спору по ньому пояснень суду не надавали, , у рішенні Печерського районного суду м. Києва від 29.01.20 та у апеляційній скарзі щодо цього невідомого рішення суду 1-ї інстанції нічого не говориться, тому незрозуміло на якій правовій підставі колегія суддів КАС у постанові від 10.11.20 вказала незрозуміле рішення Печерського районного суду м. Києва від 17.03.17 і не навела номеру справи, та не вказала хто у невідомій справі являється сторонами спору та чи приймав у ній участь боржник ОСОБА_2 і на цих підставах та яке відношення до даної справи має рішення Печерського районного суду м. Києва від 29.01.20 з невідомої справи?

19 листопада 2020 року виконано запит до суду першої інстанції про витребування матеріалів даної цивільної справи.

За змістом п. 15.9 Перехідних положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, якщо на момент надходження заяви про внесення виправлень, ухвалення додаткового рішення, роз`яснення судового рішення справа у відповідному суді відсутня, суд витребовує справу із суду нижчої інстанції протягом п`яти днів з дня надходження відповідної заяви, а суд нижчої інстанції направляє справу до суду, який її витребував, не пізніше наступного дня з дня надходження відповідної вимоги суду. У такому випадку подана заява розглядається протягом десяти днів з дня надходження справи до суду, який має її розглядати.

Матеріали цивільної справи № 757/49288/17-ц надійшли до Київського апеляційного суду 26 листопада 2020 року.

Відповідно до ч. 3 ст. 271 ЦПК України суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може викликати учасників справи, державного чи приватного виконавця в судове засідання.

При цьому, згідно ч. 13 ст. 7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Колегія суддів, вивчивши матеріали справи та обґрунтування заяви, вважає за можливе розглянути дане питання без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 271 ЦПК України за заявою учасників справи, суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення.

Згідно п. 21 постанови Пленуму Верховного Суду України №14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі», роз`яснення рішення суду, можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, та є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Якщо фактично порушено питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, у тому числі й роз`яснення мотивів ухваленого рішення, суд ухвалою відмовляє у роз`ясненні рішення.

Виходячи із системного тлумачення положень чинного законодавства, рішення суду може бути роз`яснено у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Роз`яснення рішення суду - це більш повний, ясний, зрозумілий виклад тих пунктів рішення, які підлягають виконанню та розуміння яких викликає труднощі.

В даному випадку обставини, на які посилається заявник не можуть бути підставою для роз`яснення судового рішення у відповідності до положень ст. 271 ЦПК України, оскільки вони стосуються мотивувальної частини рішення, яким в позові відмовлено.

Рішення про відмову в позові не підлягає виконанню.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів дійшла висновку, що заява ОСОБА_1 задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. 271 ЦПК України, суд,-

ухвалив:

у задоволенні заяви ОСОБА_1 про роз`яснення постанови Київського апеляційного суду від 10 листопада 2020 року у цивільній справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Печерського районного суду м. Києва від 29 січня 2020 року в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про стягнення шкоди та упущеної вигоди відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя-доповідач

Судді