Провадження № 22-ц/812/134/20
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 січня 2020 року Миколаївський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати в цивільних справах :

головуючого судді-Бондаренко Т.З.,

суддів -Крамаренко Т.В., Темнікової В.І.,

із секретарем судового засідання Біляєвою В.М.,

за участю прокурора Цвікілевич Н.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Миколаєві цивільну справу за апеляційною скаргою

заступника керівника Миколаївської місцевої прокуратури № 1

на ухвалу Очаківського міськрайонного суду Миколаївської області від 06 листопада 2019 року про призначення експертизи, постановлену під головуванням судді Казанлі Л.І. в приміщенні того ж суду, у цивільній справі за позовом

заступника керівника Миколаївської місцевої прокуратури № 1 в інтересах держави в особі Очаківської районної державної адміністрації Миколаївської області

до

Покровської сільської ради Очаківського району Миколаївської області та ОСОБА_1 , за участі третьої особи - Державне підприємство «Очаківське лісомисливське господарство»

про

визнання незаконним та скасування рішення, визнання недійсним державного акту та витребування земельної ділянки,-

В С Т А Н О В И В :

В квітні 2018 року заступник керівника Миколаївської місцевої прокуратури № 1 звернувся в інтересах держави в особі Очаківської районної державної адміністрації Миколаївської області до суду з позовом, в якому просив визнати незаконним та скасувати рішення Покровської сільської ради №7 від 07 квітня 2011 року про затвердження проекту землеустрою та надання у власність ОСОБА_1 земельної ділянки площею 0,1 га по АДРЕСА_1 ; визнати недійсним та скасувати виданий ОСОБА_1 державний акт від 19 грудня 2011 року серії ЯК №270406 на право власності на земельну ділянку з кадастровим номером :02:006:0071, який зареєстровано в Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею, договорів оренди землі за №00844, витребувати у ОСОБА_1 на користь держави в особі Очаківської районної державної адміністрації Миколаївської області земельну ділянку площею 0,1 га з кадастровим номером :02:006:0071 нормативно грошовою оцінкою 104763,38 грн. в с.Покровське у межах Покровської сільської ради Очаківського району Миколаївської області.

Вимоги обґрунтовані тим, що вказана земельна ділянка фактично належить до земель лісогосподарського призначення, відведення яких у приватну власність для будівництва і обслуговування жилого будинку не передбачено. При вилученні з постійного користування ДП «Очаківське ЛМГ» спірної ділянки та подальшої передачі її на користь відповідача допущені порушення законодавства.

06 листопада 2019 року Покровською сільською радою Очаківського району заявлено клопотання про призначення у справі судової земельно-технічної експертизи, яке обґрунтоване тим, що неможливо встановити факт, що передана відповідачу у власність земельна ділянка перетинається з землями лісогосподарського призначення, як це стверджує позивач.

Ухвалою Очаківського міськрайонного суду Миколаївської області від 06 листопада 2019 року призначено у справі судову земельно-технічну експертизу, провадження якої доручено експертам Миколаївського відділення Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз.

На вирішення експертизи запропоновані наступні запитання:

- чи відповідають координати земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :02:006:0071 площею 0,1 га, наданої у власність ОСОБА_1 в натурі на місцевості координатам, вказаним у правовстановлюючих документах на вказану земельну ділянку?

- чи перетинається земельна ділянка за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :02:006:0071 площею 0,1 га, надана у власність ОСОБА_1 , з землями, наданими в постійне користування державному підприємству «Очаківське лісомисливське господарство»?

Провадження у справі зупинено до одержання висновку експертизи.

Не погодившись з вказаною ухвалою суду, заступник керівника Миколаївської місцевої прокуратури №1 подав апеляційну скаргу, в якій зазначає, що питання, щодо яких суд призначив земельно - технічну експертизу не відносяться до предмету спору у даній справі, оскільки їх вирішення не дасть змоги встановити входить чи ні спірна земельна ділянка до земель лісового фонду, а лише дозволить фактично з`ясувати відповідність координат ділянки на місцевості, що матеріали справи дають можливість встановити обставини справи без призначення експертизи, тощо.

Вказує, що клопотання про призначення експертизи заявлено під час розгляду справи по суті, а судом останнє задоволено вже після дослідження усіх письмових доказів, що не передбачено на цій стадії розгляду справи та порушує визначений цивільним процесуальним кодексом порядок подання доказів.

Крім того, відповідно до ч. 3 ст. 210 ЦПК України провадження у справі на стадії її розгляду по суті зупиняється тільки з підстав, встановлених пунктами 1-3 частини першої статті 251 та пунктами 1-3 частини першої статті 252 ЦПК України, а призначення у справі експертизи не відноситься до цих підстав. Тому просить скасувати ухвалу Очаківського міськрайонного суду Миколаївської області від 06 листопада 2019 року та направити справу для продовження розгляду.

В судовому засіданні представник прокуратури підтримала доводи апеляційної скарги, надавши пояснення аналогічні змісту апеляційної скарги, просила її задовольнити.

Інші учасники процесу до судового засідання не з`явилися, хоча про час і місце розгляду справи повідомлялися належними чином.

Заслухавши доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів апеляційного суду вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Постановляючи ухвалу, суд першої інстанції виходив з того, що висновок експертизи з питань, які просить поставити на вирішення експертів відповідач необхідний для повного та всебічного з`ясування обставин справи.

Висновки суду щодо необхідності призначення у справі судової земельно - технічної експертизи відповідають обставинам справи та законодавству, яке регулює питання призначення судових експертиз.

Доводи апеляційної скарги, що судом першої інстанції було порушено норми матеріального та процесуального права при призначенні експертизи, не є підставою для скасування ухвали суду, виходячи з наступного.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 103 ЦПК України для з`ясування обставин, що мають значення по справі і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд призначає експертизу за заявою осіб, які беруть участь у справі.

При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд.

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну (ч.5 ст. 103 ЦПК України).

При цьому питання, які порушуються перед експертом, і його висновок щодо них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта (ч.6 ст.103 ЦПК України).

Згідно ч.1 ст. 106 ЦПК України учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення.

У разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами, призначення судом експертизи відповідно до положень ч.1 ст. 105 ЦПК України є обов`язковим.

Як убачається з матеріалів справи відповідач ОСОБА_1 не скористався наданим йому ч.1 ст. 106 ЦПК України правом подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення.

В той же час, представник відповідача Покровської сільської ради Очаківського району Миколаївської області просив призначити по справі судову земельно - технічну експертизу.

Прокурор, представники позивача та третьої особи заперечували проти призначення у справі експертизи.

Питання, які запропоновані для вирішення експертів, відповідають їх компетенції.

За такого призначення районним судом саме судової земельно - технічної експертизи є правомірним.

Доводи апеляційної скарги про те, що питання, щодо яких суд призначив експертизу не відносяться до предмету спору у даній справі, оскільки їх вирішення не дасть змоги встановити входить чи ні спірна земельна ділянка до земель лісового фонду, а лише дозволить фактично з`ясувати відповідність координат ділянки на місцевості, є необґрунтованими, виходячи з наступного.

Як убачається з матеріалів справи предметом спору у даній справі є земельна ділянка площею 0,1 га по АДРЕСА_1 з кадастровим номером :02:006:0071.

В обґрунтування своїх вимог заступник керівника Миколаївської місцевої прокуратури № 1 посилається, зокрема, і на те, що вказана земельна ділянка фактично належить до земель лісогосподарського призначення, відведення яких у приватну власність для будівництва і обслуговування жилого будинку не передбачено законом, а також на те, що при вилученні з постійного користування ДП «Очаківське ЛМГ» спірної ділянки та подальшої передачі її на користь відповідача ОСОБА_1 допущені порушення законодавства. Проти вказаного відповідач заперечує.

За такого, посилання апелянта що питання, щодо яких суд призначив експертизу не відносяться до предмету спору у даній справі, не відповідають матеріалам і фактичним обставинам справи.

При цьому колегія суддів враховує те, що прокурор не пропонував порушити перед експертами будь - які інші питання та не просив сформулювати їх по іншому. Не просить він про це і в апеляційній скарзі.

Не є підставою для скасування ухвали суду також доводи апеляційної скарги про неприпустимість призначення судової експертизи у випадках, коли з`ясування певних обставин не потребує спеціальних знань, а також порушення перед експертом правових питань, вирішення яких, віднесено законом до компетенції суду, оскільки висновок експерта призначений сприяти суду у з`ясуванні обставин, які мають значення для справи, тільки у тих випадках, коли такий висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування, виходячи з наступного.

Обґрунтовуючи свою позицію з цього питання, апелянт посилається на те, що в матеріалах справи наявні необхідні докази для з`ясування обставин, зокрема, відповідна інформація від Українського Державного проектного лісовпорядного виробничого об`єднання ВО «Укрдержліспроект» про розміщення спірної земельної ділянки на землях державного лісового фонду. Віднесення спірної земельної ділянки до земель лісогосподарського призначення та перебування їх на момент відчуження у постійному користуванні ДП «Очаківське лісомисливське господарство» підтверджується листом ВО "Укрдержліспроект" № 609 від 23 жовтня 2017 року та викопіровками кварталів 25-29 (станом на 01 січня 2004) та 9-13 (станом на 01 січня 2014) Кінбурнського лісництва ДП "Очаківське ЛМГ", накладеними на публічну кадастрову карту земельних ділянок, який було подано до суду разом із позовною заявою. В листі зазначено, що спірна земельна ділянка з кадастровим номером :02:006:0071 станом на 01 січня 2004 року входила до складу земель державного лісового фонду Кінбурнського лісництва ДП «Очаківське лісомисливське господарство» та перебувала у кв. 26 вид. 1, а станом на 01 січня 2014 року та на даний час також входить до складу земель державного лісового фонду Кінбурнського лісництва та перебуває у кв. 10 вид. 11.

Однак, в листі ВО "Укрдержліспроект" № 609 від 23 жовтня 2017 року зазначено, що земельна ділянка з кадастровим номером :02:006:0071 частково розміщена на території державного лісового фонду (а.с. 21).

А в витязі з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки № 102/0/193-18 від 15 березня 2018 року зазначено, що категорія земель, на яких розташована спірна земельна ділянка (секція В) відноситься до земель житлової та громадської забудови та передбачена для будівництва і обслуговування житлового будинку та господарських споруд (а.с. 31).

Виділення земельної ділянки відбулося згідно Генерального плану забудови с.Покровка, який є дійсною та ніким не скасованою містобудівельною документацією.

Отже, наявні в матеріалах справи документи щодо місця знаходження спірної земельної ділянки, носять суперечливий характер.

За такого визначення того, чи відповідають координати спірної земельної ділянки в натурі на місцевості координатам, вказаним у правовстановлюючих документах на вказану земельну ділянку та чи перетинається спірна земельна ділянка з землями, наданими в постійне користування державному підприємству «Очаківське лісомисливське господарство» потребує спеціальних знань, дані питання не виходять за межі спеціальних знань експерта, а отже судом правомірно для вирішення даних питань була призначена судова земельно - технічна експертиза.

При цьому колегія суддів враховує також те, що кожна сторона має право на подання суду всіх доказів, до яких відноситься і висновок експертизи, якими вона обґрунтовує свої вимоги чи заперечення.

Суд згідно ст.12 ЦПК України повинен сприяти кожному учаснику судового процесу в реалізації ним прав, передбачених цим Кодексом, зокрема, на подачу доказів, а висновок експерта, відповідно до положень ст. 76 ЦПК України є доказом, хоча і не має згідно ч.1 ст. 110 ЦПК України заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими ст. 89 ЦПК України.

Враховує колегія суддів також те, що згідно ч.7 ст. 103 ЦПК України призначений судом експерт невідкладно повинен повідомити суд про неможливість проведення ним експертизи через відсутність у нього необхідних знань або без залучення інших експертів.

Крім того, відповідно до положень ч.4 ст. 104 ЦПК України у разі необхідності суд може заслухати експерта щодо формулювання питання, яке потребує з`ясування, та за його клопотанням дати відповідні роз`яснення щодо поставлених питань. А у разі виникнення сумніву щодо змісту та обсягу доручення призначений судом експерт невідкладно подає суду клопотання щодо його уточнення або повідомляє суд про неможливість проведення ним експертизи за поставленими питаннями ( ч.6 ст.104 ЦПК України), що узгоджується з положеннями п. 2.1 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, згідно якого експерт має право у разі виникнення сумніву щодо змісту та обсягу доручення невідкладно заявляти клопотання органу (особі), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), щодо уточнення поставлених експертові питань.

Отже законом визначений порядок вирішення питань, пов`язаних як з роз`ясненням поставлених питань, якщо у експерта виникнуть сумніви в ході проведення експертизи, так і у разі відсутності у експерта знань для вирішення поставлених судом питань або без залучення інших експертів.

Не є підставою для скасування ухвали суду також доводи апеляційної скарги про те, що оскільки висновок про належність певної земельної ділянки до земель лісогосподарського призначення можливий за наявності планово-картографічних матеріалів лісовпорядкування, а топографо-геодезичні роботи під час лісовпорядкування не здійснювались, то отримані в результаті формального проведення експертизи дані не відповідатимуть критеріям достовірності та повноти, оскільки у разі недостатності документів для проведення експертизи, суд за клопотанням експерта може витребувати додаткову відповідну правовстановлювальну та технічну документацію, необхідну для проведення експертизи. Але питання щодо достатності правовстановлювальної та технічної документації для проведення експертизи та можливості надання висновку за наявними матеріалами, наданими експерту, віднесено до компетенції експерта і не може бути підставою для відмови у призначенні експертизи.

Щодо доводів апеляційної скарги про порушення відповідачем порядку надання доказів та зупинення провадження у справі, слід зазначити наступне.

Порядок подання доказів сторонами встановлений ст. 83 ЦПК України, зокрема, відповідач повинен подати суду докази разом з поданням відзиву.

Судом провадження у справі було відкрито 21 травня 2018 року та призначено підготовче судове засідання на 21 червня 2018 року.

Відповідач ОСОБА_1 через незадовільний стан здоров`я просив відкласти проведення підготовчого судового засідання на іншу дату. Дане клопотання було задоволено судом і розгляд справи було перенесено на 03 жовтня 2018 року.

В судовому засіданні 03 жовтня 2018 року від представника відповідача Покровської сільради надійшло клопотання про допит свідків та витребування доказів, а саме матеріалів державної експертизи землевпорядної документації земельної ділянки, що надавалась

ОСОБА_1 03 жовтня 2018 року судом закінчено підготовче засідання та призначено справу до розгляду на 07 листопада 2019 року витребувано зазначені матеріали та ухвалено допитати в якості свідка начальника відділу в Очаківському районі Головного управління Держгеокадастра у Миколаївській області.

Розгляд справи неодноразово переносився.

В останньому судовому засіданні, враховуючи зібрані докази у справі, було заявлено клопотання про призначення судової земельно-технічної експертизи.

Проаналізувавши зазначені обставини, а також виходячи з принципу змагальності сторін та диспозитивності цивільного судочинства (ст. 12, 13 ЦПК України) враховуючи право сторони на надання суду доказів, для підтвердження своїх заперечень проти позову та значення доказу (висновку експертизи), яке відповідач бажає надати суду для дослідження у сукупності з іншими доказами у справі, колегія суддів вважає, що порушення строку надання доказів саме по собі не є підставою для скасування ухвали суду та постановлення нового судового рішення про відмову у призначенні експертизи.

Частиною 3 ст. 210 ЦПК України дійсно передбачено, що провадження у справі на стадії її розгляду по суті зупиняється тільки з підстав, встановлених пунктами 1-3 частини першої статті 251 та пунктами 1-3 частини першої статті 252 цього кодексу і призначення у справі експертизи не відноситься до цих підстав.

В той же час, в апеляційній скарзі не зазначається які саме процесуальні дії слід виконати суду до проведення експертного дослідження, тоді як з матеріалів справи вбачається що всі інші дії щодо надання пояснень учасниками справи, дослідження письмових доказів судом здійснено.

В ухвалі суду про призначення експертизи зазначено, що матеріали справи направляються експертам.

За такого не зупинення провадження у справі є недоцільним, оскільки без матеріалів справи суд не може виконувати ніякі процесуальні дії щодо розгляду справи чи прийняти рішення у справі, крім того таке призведе до подальшого штучного збільшення строку розгляду справи судом.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Інші доводи апеляційної скарги, не спростовують висновки щодо відсутності підстави для скасування чи зміни оскаржуваної ухвали.

Керуючись ст. ст. 367, 374, 375, 381, 382 ЦПК України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу заступника керівника Миколаївської місцевої прокуратури № 1 залишити без задоволення.

Ухвалу Очаківського міськрайонного суду Миколаївської області від 06 листопада 2019 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття .

Судді: Т.З.Бондаренко

Т.В.Крамаренко

В.І.Темнікова