Справа № 766/1083/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30.11.2020 року Херсонський міський суд Херсонської області у складі судді Єпішина Ю.М. розглянувши у м.Херсоні заяву ОСОБА_1 про перегляд судового наказу Херсонського міського суду Херсонської області від 24.02.2020 року за нововиявленими обставинами,

ВСТАНОВИВ:

05.08.2020 року до суду надійшла заява ОСОБА_1 про перегляд судового наказу Херсонського міського суду Херсонської області від 24.02.2019 року за нововиявленими обставинами, обґрунтовуючи підстави для перегляду судового рішення заявник посилається на те, що при видачі судового наказу судом не враховано, що дитина знаходиться на його утриманні, а не на утриманні матері.

Ухвалою від 13.08.2020 року заяву прийнято до провадження.

Дослідивши матеріали заяви про перегляд судового наказу за нововиявленими обставинами, оцінивши наявні у справі докази, наведені боржником підстави для скасування судового наказу у зв`язку з нововиявленими обставинами, суд приходить до наступного висновку.

Згідно судового наказу Херсонського міського суду Херсонської області від 24.02.2020 року з ОСОБА_1 стягнуто на користь ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 РНОКПП НОМЕР_1 , аліменти на утримання дитини - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в розмірі однієї четвертої частини заробітку (доходу) платника аліментів, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку, починаючи з 22.01.2020 року та до повноліття дитини, а також в дохід держави судовий збір у розмірі 210,20 грн.

Судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результати розгляду вимог, передбачених статтею 161 цього Кодексу. (ст.160 Цивільного процесуального кодексу України)

Відповідно до п.4 та п.5 ч.1 ст.161 Цивільного процесуального кодексу України судовий наказ може бути видано, якщо: - заявлено вимогу про стягнення аліментів у розмірі на одну дитину - однієї чверті, на двох дітей - однієї третини, на трьох і більше дітей - половину заробітку (доходу) платника аліментів, але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку на кожну дитину, якщо ця вимога не пов`язана із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства) та необхідністю залучення інших зацікавлених осіб; - заявлено вимогу про стягнення аліментів у твердій грошовій сумі в розмірі 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, якщо ця вимога не пов`язана із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства) та необхідністю залучення інших зацікавлених осіб.

Боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4,5 частини першої статі 161 цього Кодексу. (ч.1 ст.170 ЦПК України).

У разі видачі судового наказу відповідно до пунктів 4 і 5 частини першої статті 161 цього Кодексу, судовий наказ може бути переглянуто за нововиявленими обставинами у порядку, встановленому главою 3 розділу V цього Кодексу (ч.8 ст. ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 423 ЦПК України рішення, постанова або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами. Пунктом 1 ч. 2 ст. 423 ЦПК України закріплено, що підставою для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи.

Нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин.

При цьому неподання стороною або особою, яка бере участь у справі, доказу, про який їй було відомо та який підтверджує відповідні обставини, а також відмова суду в прийнятті доказів не є підставами для перегляду судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами.

Необхідними умовами нововиявлених обставин, визначених п.1 ч.2 ст.423 ЦПК України, є те, що вони існували на час розгляду справи; ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи; вони входять до предмета доказування у справі та можуть вплинути на висновки суду про права та обов`язки осіб, які беруть участь у справі.

Нововиявлені обставини мають підтверджуватися фактичними даними (доказами), що в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу судового рішення. Суд має право скасувати судове рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини можуть вплинути на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у рішенні, що переглядається.

Необхідно розрізняти нові докази та докази, якими підтверджуються нововиявлені обставини, оскільки нові докази не можуть бути підставою для перегляду судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами.

Процесуальні недоліки розгляду справи (зокрема, неповне встановлення фактичних обставин справи) не вважаються нововиявленими обставинами, проте можуть бути підставою для перегляду судового рішення в апеляційному або касаційному порядку.

За змістом положень ч.4,5 ст.423 ЦПК України, не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами: 1)переоцінка доказів, оцінених судому процесі розгляду справи; 2)докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом. При перегляді судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами суд не може виходити за межі тих вимог, які були предметом розгляду при ухваленні судового рішення, яке переглядається, розглядати інші вимоги або інші підстави позову.

Європейський суд з прав людини у справі «Христов проти України» (Khristov v. Ukraine, заява № 24465/04) рішення від 19 лютого 2009 року вказав, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів (див. справу «Брумареску проти Румунії» (Brumarescu v. Romania) [GC], N 28342/95, п. 61, ECHR 1999-VII).

Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до принципу res judicata, тобто поваги до остаточного рішення суду. Згідно з цим принципом жодна сторона не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового до виконання рішення суду лише з однією метою - домогтися повторного розгляду та винесення нового рішення у справі. Сама лише ймовірність існування двох думок стосовно предмета спору не може бути підставою для нового розгляду справи. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли цього вимагають відповідні вагомі й непереборні обставини (див. справу «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia), заява № 52854/99, п. 52, ECHR 2003-IX).

Обґрунтовуючи підстави для скасування судового наказу за нововиявленими обставинами, заявник посилається на наявність доказів, які не були предметом дослідження судом при видачі судового наказу, який видано 24.02.2020 року.

Заявник зазначає, що є підстави для перегляду судового наказу за нововиявленими обставинами, які є істотними для справи та не були відомі при видачі судового наказу, зокрема, те що малолітня дитина знаходилася і знаходиться на його утриманні, а не на утриманні матері.

На підтвердження зазначених обставин посилається на те, що після розірвання шлюбу з ОСОБА_2 , згідно рішення Херсонського міського суду від 05.03.2020 року, заявник переїхав разом із дитиною до с. Золотарьово Закарпатської області. Факт проживання заявника ОСОБА_1 та його малолітнього сина з 24.03.2020 року в с. Золотарьово підтверджується довідкою Золотарівської сільської ради за № 611 від 18.06.2020 року та Актом обстеження матеріально-побутових умов родини ОСОБА_1 від 18.06.2020 року.

Будь-яких доказів на підтвердження перебування дитини, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 на утриманні заявника в період з дати надходження Заяви ОСОБА_2 , а саме 22.01.2020 року до дня видачі судового наказу - 24.02.2020 року до суду не надано

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення заяви про перегляд судового наказу за нововиявленими обставинам, оскільки боржником не доведено наявність новоявлених обставин у розумінні п. 1 ч. 2 ст.423 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що на час розгляду даної заяви, відсутні визначені ст. 423 ЦПК України підстави для перегляду судового наказу за нововиявленими обставинами, тому, згідно п.1 ч. 3 ст. 429 ЦПК України, суд відмовляє в задоволенні заяви про перегляд судового рішення та залишає судовий наказ в силі.

При цьому заявник ОСОБА_1 не позбавлений можливості щодо звернення до суду з відповідним позовом про припинення стягнення аліментів, у зв`язку з тим, що дитина проживає з ним та перебуває на його утриманні.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.161, 170, 263, 423, 429 Цивільного процесуального кодексу країни, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд судового наказу Херсонського міського суду Херсонської області від 24.02.2019 року за нововиявленими обставинами.

Ухвала може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції на протязі п`ятнадцяти днів з дня її проголошення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції до Херсонського апеляційного суду.

До початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи через Херсонський міський суд Херсонської області.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, строк подання апеляційної скарги обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Ю.М.Єпішин