Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

385/1086/20

2/385/481/20

01.12.2020 року

Гайворонський районний суд Кіровоградської області в складі: головуючого судді Ханас М.М.,

з участю секретаря судового засідання Хмельовської І.П.,

представника позивача ОСОБА_1 адвоката Поліщука В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Гайвороні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Тополівської сільської ради Гайворонського району Кіровоградської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини та встановлення факту родинних відносин,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до Гайворонського районного суду Кіровоградської області з позовною заявою до Тополівської сільської ради Гайворонського району Кіровоградської області, в якій просить встановити факт, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець с. Мощенне Гайворонського району Кіровоградської області, є рідним сином ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ; визначити йому, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю с. Мощенне Гайворонського району Кіровоградської області, додатковий тримісячний строк для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за законом, яка відкрилася після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Позов мотивований тим, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла його мати ОСОБА_2 , після смерті якої відкрилась спадщина на все належне їй майно, в тому числі на земельну ділянку площею 2,94 га, що розташована на території Тополівської сільської ради Гайворонського району Кіровоградської області. Позивач є спадкоємцем першої черги спадкування за законом після смерті матері. Інших спадкоємців ні за законом, ні за заповітом немає. Позивач пропустив вказаний законом строк для прийняття спадщини з поважної причин, оскільки в 2001 році був засуджений за вчинення злочину, передбаченого ст. 185 КК України, до позбавлення волі строком на 5 років 6 місяців і відбував покарання у виправно-трудовій колонії. Звільнився з колонії 11 березня 2006 року, а 21 березня 2006 року був повторно заарештований та засуджений за ч.2 ст. 115 КК України до позбавлення волі та відбував покарання до 21 грудня 2018 року. Про смерть матері він дізнався із запізненням та з огляду на те, що перебував у місцях позбавлення волі, тому йому було складно реалізувати вчасно свої права на прийняття спадщини. Вважає, причину пропуску строку поважною та просить визначити йому додатковий тримісячний строк для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Крім того, при перевірці наданих документів ним було встановлено, що у свідоцтві про його народження відомості про матір, а саме її прізвище записане як « ОСОБА_3 », між тим у свідоцтві про смерть матері зазначено прізвище « ОСОБА_4 ». Встановлення факту родинних відносин між ними має для нього значення, оскільки дає змогу прийняти спадщину після смерті матері.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутності, позовні вимоги підтримує повністю.

Представник позивача адвокат Поліщук В.В. в судовому засіданні позовні вимоги, заявлені позивачем, підтримав повністю, просив позов задовольнити.

Представник відповідача Тополівської сільської ради Гайворонського району Кіровоградської області в судове засідання не з`явився, надіслав до суду заяву про розгляд справи у відсутності представника відповідача, позовні вимоги визнав повністю.

Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи та з`ясувавши обставини справи, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно із ч.1 ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Статтею 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках

В судовому засіданні встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла мати позивача ОСОБА_2 , що підтверджується даними копії свідоцтва про смерть від 17.12.2019 року, серія НОМЕР_1 (а.с. 11). Після її смерті відкрилася спадщина на все належне їй майно, в тому числі на земельну ділянку площею 2,94 га, що розташована на території Тополівської сільської ради, Гайворонського району, Кіровоградської області (а.с. 12).

З інформаційних довідків зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину, заповіти, спадкові договори) від 16.10.2020 року (а.с. 25-26) вбачається, що спадкова справа після смерті ОСОБА_2 не відкривалася, свідоцтво про право на спадщину не видавалося, заповіт чи спадковий договір на ім`я ОСОБА_2 не зареєстровані.

Згідно довідки № 299 від 13.11.2020 року, виданої Тополівською сільською радою Гайворонського району, ОСОБА_2 була зареєстрована та проживала по день смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 за адресою: АДРЕСА_1 , за вказаною адресою були зареєстровані її донька ОСОБА_5 та її діти ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , між тим такі за вказаною адресою не проживали.

Позивач ОСОБА_1 виявив намір прийняти спадщину після смерті матері, між тим ним було встановлено, що у свідоцтві про його народження відомості про його матір, а саме її прізвище, записане як « ОСОБА_3 » (а.с. 10), проте у свідоцтві про смерть матері зазначено прізвище « ОСОБА_4 » (а.с. 11).

Згідно ст. 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту, крім іншого, родинних відносин між фізичними особами.

Встановлення факту родинних відносин між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 необхідне позивачу для прийняття спадщини за законом після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Допитані в судовому засіданні свідки ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , та ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , кожен з них окремо суду підтвердили той факт, що їм достовірно відомо, що ОСОБА_2 була рідною матір`ю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до п.1 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» № 5 від 31.03.1995 року, в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення, заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

За таких обставин, суд вважає, що зазначений факт має юридичне значення та знайшов своє підтвердження в судовому засіданні, відтак заяву про встановлення факту родинних відносин між ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , слід задовольнити.

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини по справі «Ілхан проти Туреччини» від 27 червня 2000 року, при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Як встановлено в судовому засіданні вироком Гайворонського районного суду Кіровоградської області від 18.10.2001 року ОСОБА_1 був засуджений за ч.3 ст. 185, ст. 43 КК України на 5 років 6 місяців позбавлення волі, звільнився з місць позбавлення волі 11.03.2006 року по відбуттю строку покарання. Згідно даних довідки про звільнення від 21.12.2018 року, виданої Солонянською ВК-21 Дніпропетровської області, ОСОБА_1 був засуджений вироком Апеляційного суду Кіровоградської області від 15.02.2007 року за п.п.4, 6 ч.2 ст. 115, ч.4 ст. 187, ст. 70 КК України на 14 років позбавлення волі, відбував покарання в установі Державної кримінально-виконавчої служби з 21.03.2006 року по 21.12.2018 року (а.с. 13).

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що шестимісячний строк подання заяви про прийняття спадщини ОСОБА_1 пропустив з поважних причин, а відтак його позов є підставним та підлягає до задоволення.

Керуючись ст. ст. 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. 234, 263, 265 ЦПК України,

ухвалив:

позов ОСОБА_1 задовольнити.

Встановити факт, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є рідним сином ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом, що відкрилась після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , терміном на три місяці.

Судові витрати залишити по фактично понесеним.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду, шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня проголошення рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: М. М. Ханас

Дата документу 01.12.2020