У Х В А Л А

Іменем України

02 грудня 2020 року Деснянський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді - Таран Н.Г.,

секретаря судового засідання - Раєвського П.А.,

за участі позивача: ОСОБА_1 ,

розглянувши в відкритому судовому засіданні в місті Києві заяву представника відповідачів, про постановлення додаткового рішення по цивільній справі №754/16598/17 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Служба у справах дітей Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації, про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом набуття права власності,

В С Т А Н О В И В:

02.11.2020 року на адресу Деснянського районного суду міста Києва надіслана заява представника відповідачів, про ухвалення додаткового рішення в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Служба у справах дітей Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації, про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом набуття права власності. Заява мотивована тим, що 27.10.2020 року Деснянським районним судом м. Києва проголошено вступну та резолютивну частину рішення у даній справі, яким відмовлено позивачу у задоволенні позовних вимог. 16.08.2019 року представником відповідачів було подано заяву, що докази на підтвердження понесених відповідачем судових витрат будуть надані суду протягом п`яти днів після ухвалення рішення. У зв`язку з чим просить суд стягнути з позивача понесені відповідачами судові витрати на суму 9000,00 грн. сплачених на правничу допомогу адвоката.

Позивач ОСОБА_1 в судовому засіданні проти задоволення вимог заяви про відшкодування судових витрат заперечував в повному обсязі, посилаючись на необґрунтованість вимог представника відповідачів. Зокрема, посилався на здійснення часткового представництва інтересів відповідачів на підставі довіреності, не заявлення під час судових дебатів про розмір понесених судових витрат, на поведінку представника, яка призводила до затягування розгляду справи та заявлення необґрунтованих клопотань, які залишались судом без задоволення.

Відповідачі та представник відповідачів, про розгляд справи повідомлені належним чином, в судове засідання не з`явились, від представника відповідачів надійшла заява про розгляд справи у його відсутність.

Дослідивши матеріали заяви про постановлення додаткового рішення у справі та матеріали цивільної справи, суд дійшов висновку про необґрунтованість заявленого клопотання з наступних підстав.

Відповідно до ст. 270 ЦПК України суд, що ухвалив рішення, може за заявою осіб, які беруть участь у справі, чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо: стосовно якої-небудь позовної вимоги, з приводу якої сторони подавали докази і давали пояснення, не ухвалено рішення; суд, вирішивши питання про право, не зазначив точної суми грошових коштів, які підлягають стягненню, майно, яке підлягає передачі, або які дії треба виконати; суд не допустив негайного виконання рішення у випадках, встановлених статтею 430 цього Кодексу; судом не вирішено питання про судові витрати. Заяву про ухвалення додаткового рішення може бути подано до закінчення строку на виконання рішення. Суд ухвалює додаткове рішення після розгляду питання в судовому засіданні з повідомленням сторін. Їх присутність не є обов`язковою. На додаткове рішення може бути подано скаргу. Про відмову в ухваленні додаткового рішення суд постановляє ухвалу.

Відповідно до ст.. 141 ЦПК України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. При вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися. Якщо сума судових витрат, заявлена до відшкодування, істотно перевищує суму, заявлену в попередньому (орієнтовному) розрахунку, суд може відмовити стороні, на користь якої ухвалено рішення, у відшкодуванні судових витрат в частині такого перевищення, крім випадків, якщо сторона доведе, що не могла передбачити такі витрати на час подання попереднього (орієнтовного) розрахунку. Якщо сума судових витрат, заявлених до відшкодування та підтверджених відповідними доказами, є неспівмірно меншою, ніж сума, заявлена в попередньому (орієнтовному) розрахунку, суд може відмовити стороні, на користь якої ухвалено рішення, у відшкодуванні судових витрат (крім судового збору) повністю або частково, крім випадків, якщо така сторона доведе поважні причини зменшення цієї суми. Якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо інше не передбачено законом, у разі залишення позову без задоволення, закриття провадження у справі або залишення без розгляду позову позивача, звільненого від сплати судових витрат, судові витрати, понесені відповідачем, компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду. У випадку зловживання стороною чи її представником процесуальними правами, або якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони, суд має право покласти на таку сторону судові витрати повністю або частково незалежно від результатів вирішення спору. При частковому задоволенні позову, у випадку покладення судових витрат на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, суд може зобов`язати сторону, на яку покладено більшу суму судових витрат, сплатити різницю іншій стороні. У такому випадку сторони звільняються від обов`язку сплачувати одна одній іншу частину судових витрат.

Аналізуючи наведену норми процесуального закону, вбачається, що сторона по справі має не лише заявити про те, що нею будуть понесені судові витрати, а й надати суду орієнтовний (попередній) розрахунок судових витрат.

Оскільки стороною відповідача протягом всього часу розгляду справи не надано суду орієнтовний попередній розрахунок судових витрат на правничу допомогу адвоката підстав для задоволення заяви про постановлення додаткового рішення суду не вбачається.

Враховуючи вищевикладене керуючись ст. 270 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

заяву представника відповідачів, про постановлення додаткового рішення по цивільній справі №754/16598/17 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Служба у справах дітей Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації, про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом набуття права власності - залишити без задоволення.

Ухвала суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя: Н.Г.Таран