БОРЗНЯНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЧЕРНІГІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа №730/1221/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"04" січня 2020 р. м. Борзна

Борзнянський районний суд Чернігівської області в складі:

головуючого судді - Луговця О.А.

з участю секретаря судового засідання - Граб С.О.

позивача - ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Борзни питання щодо передачі до іншого суду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, посилаючись на те, що 08.02.2018р. між ними було укладено шлюб, від якого мають малолітню дочку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; на даний час їх сімейні стосунки припинені через зловживання чоловіком спиртними напоями, зникнення почуття взаємоповаги та взаєморозуміння, разом не проживають і не ведуть спільного господарства, а тому подальше спільне подружнє життя вважає неможливим і наполягає на розірванні шлюбу, залишивши їй прізвище ОСОБА_4 .

Позивачка в судовому засіданні пояснила, що в с. Махнівка Борзнянського району Чернігівської області проживає з дитиною без реєстрації місця перебування, чому в витягу до паспорту з Єдиного державного демографічного реєстру стоїть відмітка про зняття її з реєстрації по Ічнянському району Чернігівської області не обізнана, не заперечує проти направлення справи до іншого суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання відповідача.

Розглянувши дане питання, заслухавши думку позивачки, перевіривши матеріали справи, суд приходить до такого висновку.

Згідно зі ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права. Відповідно до ч.4 ст.10 ЦПК України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

За змістом положень п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Україною 17.07.1997р., кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Усталена практика Європейського суду з прав людини визначає, що фраза «встановленого законом» поширюється не лише на правову основу самого існування «суду», а й дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність (рішення в справах «Занд проти Австрії», «Олександр Волков проти України», «Сокуренко і Стригун проти України», «Посохов проти Росії» та ін.).

Згідно з п.1 ч.1 ст.31 ЦПК України суд ухвалою передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

За загальними правилами підсудності справ, визначеними ч.1 ст.27 ЦПК України, позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Згідно з ч.2 ст.28 ЦПК України, яка визначає альтернативну підсудність справ, позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Системний аналіз зазначених положень закону, які регламентують визначення територіальної юрисдикції (підсудності) справ, вказує на те, що законодавець прив`язує дану юрисдикцію судів до місця реєстраційного обліку сторін у справі.

В позовній заяві ОСОБА_1 пов`язує можливість віднесення виниклого між сторонами спору до підсудності Борзнянського районного суду Чернігівської області, оскільки на її утриманні знаходиться малолітня дитина й адресою свого місця проживання вказує АДРЕСА_1 ; адресою місцезнаходження відповідача зазначає АДРЕСА_2 .

Однак, як вбачається з доданих ОСОБА_1 до заяви копії витягу з Єдиного державного демографічного реєстру щодо реєстрації місця проживання та довідки про склад сім`ї Плисківської сільської ради №3/223 від 13.11.2019р., місце проживання (перебування) позивачки на території Борзнянського району Чернігівської області у встановленому законом порядку не зареєстроване. Будь-яких інших відомостей про зареєстроване у встановленому законом порядку своє місце проживання чи перебування позивачка суду не надала.

Водночас згідно довідок Плисківської сільської ради Борзнянського району Чернігівської області №652 від 14.11.2019р. та Раківського старостинського округу Шляхівської сільської ради Бериславського району Херсонської області відповідач також на території Борзнянського району Чернігівської області не зареєстрований, а місцем його реєстраційного обліку є с. Тараса Шевченка Бериславського району Херсонської області, що не дає підстав для віднесення виниклого між сторонами спору до підсудності Борзнянського районного суду Чернігівської області.

Таким чином, враховуючи викладені обставини, дана справа непідсудна Борзнянському районному суду Чернігівської області й за відсутності відомостей про зареєстроване в установленому законом порядку місце проживання (перебування) позивачки справа підлягає направленню до Бериславського районного суду Херсонської області, територіальна юрисдикція якого поширюється на зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання відповідача.

Згідно з ч.1 ст.32 ЦПК України спори між судами про підсудність не допускаються.

На підставі викладеного, керуючись ст.10, 27-32, 258-261 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу передати на розгляд Бериславському районному суду Херсонської області.

Здійснити передачу даної цивільної справи з Борзнянського районного суду Чернігівської області до Бериславського районного суду Херсонської області не пізніше п`яти днів після закінчення строку на оскарження цієї ухвали, а в разі подання скарги не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Ухвалу може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Чернігівського апеляційного суду (до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи - через Борзнянський районний суд) шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження відповідно до ст.354 ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили в порядку, передбаченому ст.261 ЦПК України.

Суддя Борзнянського районного суду О.А.Луговець