Справа № 199/3389/17
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.12.2020 року Амур-Нижньодніпровський районний суд м. Дніпропетровська

у складі: головуючого судді Якименко Л.Г.

за участю секретаря Гасанової М.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Дніпрі питання щодо залишення без розгляду зустрічного позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розподіл домоволодіння та земельної ділянки в натурі, за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розподіл домоволодіння та земельної ділянки в натурі, -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Амур-Нижньодніпровського районного суду м.Дніпропетровська перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розподіл домоволодіння та земельної ділянки в натурі, за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розподіл домоволодіння та земельної ділянки в натурі.

У судові засідання, які відбувалися 18.05.2020 року, 24.06.2020 року, 10.09.2020 року, 29.10.2020 року та 03.12.2020 року позивач за зустрічним позовом ОСОБА_2 та його представник ОСОБА_3 жодного разу не з`являлися, повідомлялися у встановленому законом порядку, шляхом направлення судових повісток, отримання яких підтверджується поштовими повідомленнями (а.с.44,55,74,86). Із заявами до суду про підтримку позовних вимог і розгляд справи у відсутність позивача або у відсутність свого представника не звертався.

Окрім цього, представник ОСОБА_2 ОСОБА_4 неодноразово надавав до суду заяви про відкладення судового засідання, у зв`язку із зайнятістю у інших судових засіданнях, однак жодних доказів на підтвердження викладених у заявах обставин до суду не надав(а.с.56-57,69,90).

Вказані обставини дають суду підставу вважати, що позивач за зустрічним позовом ОСОБА_2 втратив інтерес до розгляду справи.

Згідно з ч.ч. 3, 9 ст. 128 ЦПК України, судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Суд викликає або повідомляє свідка, експерта, перекладача, спеціаліста, а у випадках термінової необхідності, передбачених цим Кодексом, - також учасників справи телефонограмою, телеграмою, засобами факсимільного зв`язку, електронною поштою або повідомленням через інші засоби зв`язку (зокрема мобільного), які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику.

Згідно вимогами ст.43 ЦПК України позивач та відповідач зобов`язані добросовісно здійснювати процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки, що відповідно до принципу юридичної визначеності є складовою істиною конституційного принципу верховенства права.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Ефективність судового захисту залежить не тільки від досконалості процедури розгляду судами справ, а й від поведінки осіб, які беруть участь у справі, сумлінного здійснення ними своїх процесуальних прав і обов`язків.

Відповідно до п.11 ч.3 ст.2 ЦПК України неприпустимість зловживання процесуальними правами визнана однією з засад (принципів) цивільного судочинства. Роль суду у реалізації принципу змагальності сторін полягає, зокрема, у запобіганні зловживанню учасниками судового процесу їх правами.

Добросовісне здійснення цивільних процесуальних прав потребує від осіб, котрі беруть участь у справі, такої реалізації прав, яка відповідала б їхньому призначенню та здійснювалась у спосіб, визначений цивільним процесуальним законом, не завдавала б шкоди правам інших учасників цивільного процесу.

Критеріями добросовісної поведінки учасників процесуальних правовідносин є здійснення прав і обов`язків у відповідності до норм процесуального законодавства; усвідомлення сутності процесуальних правовідносин як відносин, що виникли з метою здійснення правосуддя у цивільній справі; в) відмова від реалізації своїх процесуальних прав та обов`язків з метою зловживання ними.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами.

Крім того, суд звертає увагу на те, що Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням по справі, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

За змістом рішення Конституційного Суду України від 13 грудня 2011 року № 17-рп/2011 у справі №1-9/2011 вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі; Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" визначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Згідно з ч.1 ст.131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Таким чином, діючим законодавством передбачений обов`язок суду залишити позовну заяву без розгляду у зв`язку з повторною неявкою до суду позивача незалежно від поважності його неявки, чим забезпечується виконання вимог цивільно-процесуального закону щодо строків розгляду справ у суді та ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Враховуючи вищезазначене та приймаючи до уваги, що належним чином повідомлений про день та час розгляду справи позивач за зустрічним позовом ОСОБА_2 неодноразово не з`являвся в судові засідання, не забезпечив явку свого представника, заяв про розгляд справи у його відсутність до суду не надходило, що в цілому свідчить про його незацікавленість даною справою, тому суд вважає, відповідно до п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розподіл домоволодіння та земельної ділянки в натурі, - залишити без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 62, 128, 130, 131, 257 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розподіл домоволодіння та земельної ділянки в натурі, - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяті днів з дня проголошення ухвали. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя