1Справа № 335/354/20 2/335/953/2020
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 листопада 2020 року м. Запоріжжя

Орджонікідзевський районний суд м. Запоріжжя у складі судді Крамаренко І.А., при секретарі Шутіній Г.Ю., за участю представника відповідача - адвоката Артьомова О.І., розглянувши у відкритому підготовчому засіданні, клопотання адвоката Артьомова Олександра Івановича про залишення без розгляду позову ТОВ «Компанія «Корвет» до ОСОБА_1 , приватного нотаріуса Запорізького міського нотаріального округу Мельник Олени Геннадіївни про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за законом, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Орджонікідзевського районного суду перебувають матеріали цивільної справи за позовом ТОВ «Компанія «Корвет» до ОСОБА_1 , приватного нотаріуса Запорізького міського нотаріального округу Мельник Олени Геннадіївни про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за законом.

В судовому засідання адвокат Артьомов О.І. заявив клопотання про залишення вказаного позову без розгляду, на підставі ч.3 ст.44 ЦПК України (якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання). Клопотання мотивовано, тим, що позивач зловживає процесуальними правами та обов`язками шляхом ненадання останнім, у строки передбачені ст.93 ЦПК України, відповіді на запитання, поставлені відповідачем 1 у відзиві на позовну заяву, а також вважає, що залучення позивачем як співвідповідача приватного нотаріуса Запорізького міського нотаріального округу Мельник С.Г. є зловживанням процесуальними правами з боку позивача.

Просить задовольнити клопотання та позовну заяву ТОВ «Компанія «Корвет» - залишити без розгляду.

Представник позивача у судове засідання не з`явився, надав на адресу суду заяву про проведення судового засідання за його відсутності та зазначив, що не заперечує проти переходу до розгляду справи по суті.

Приватний нотаріус Мельник О.Г. у судове засідання не з`явилася, повідомлялася належним чином, причини неявки суду не повідомила.

Розглянувши клопотання, заслухавши пояснення представника відповідача, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні вказаного клопотання, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 3 ст. 13 ЦПК України, особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Разом з тим, відповідно до частини 1 статті 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Феномен зловживання процесуальними правами як особливий різновид цивільного процесуального правопорушення полягає у тому, що при зловживанні процесуальними правами відбувається порушення умов реалізації суб`єктивних цивільних процесуальних прав. Це положення відповідає загальнотеоретичним розробкам конструкції зловживання правом, в яких воно нерідко визначається як поведінка, що перевищує (або порушує) межі здійснення суб`єктивних прав. Суб`єкт цивільного судочинства свої цивільні процесуальні права має здійснювати відповідно до їх призначення, яке або прямо визначено змістом того чи іншого суб`єктивного права, або вочевидь випливає з логіки існування того чи іншого суб`єктивного процесуального права.

У п. 4 ч. 2 ст. 44 ЦПК передбачено, що необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою, суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема, за завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача).

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання (ч. 3 ст. 44 ЦПК).

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом (ч. 4 ст. 44 ЦПК).

Цивільні права особа здійснює у межах, наданих їй договором або актами цивільного законодавства. При здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, завдати шкоди довкіллю або культурній спадщині. Не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах. При здійсненні цивільних прав особа повинна додержуватися моральних засад суспільства. Не допускаються використання цивільних прав з метою неправомірного обмеження конкуренції, зловживання монопольним становищем на ринку, а також недобросовісна конкуренція. У разі недодержання особою при здійсненні своїх прав вимог, які встановлені частинами 2-5 цієї статті, суд може зобов`язати її припинити зловживання своїми правами, а також застосувати інші наслідки, встановлені законом (ст. 13 ЦК).

Суд може відмовити у захисті цивільного права та інтересу особи в разі порушення нею положень частин 2-5 ст. 13 цього Кодексу (ч. 3 ст. 16 ЦК).

Тлумачення зазначених норм свідчить, що потрібно розмежовувати зловживання процесуальними правами та зловживання матеріальними (цивільними) правами. Вказані правові конструкції відрізняються як по суті, так і за правовими наслідками щодо їх застосування судом. При зловживанні процесуальними правами суд має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання, позов, чи застосувати інші заходи процесуального примусу. Натомість правовим наслідком зловживання матеріальними (цивільними) правами може бути, зокрема, відмова у захисті цивільного права та інтересу, тобто відмова в позові.

При цьому, суд враховує вимоги ст.4 ЦПК України, якою встановлено право на звернення до суду, зокрема, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Оскільки, на час розгляду справи, судом не встановлено обставин, які б свідчили про необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою, суд приходить до висновку, про відмову в задоволенні клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду.

Інші доводи представника відповідача щодо ненадання позивачем, у строки передбачені ст.93 ЦПК України, відповіді на запитання, поставлені відповідачем 1 у відзиві на позовну заяву, суд вважає не спроможними та такими, що не свідчать про зловживання процесуальними правами, оскільки надання заперечень, відповідей, тощо є правом позивача, а не обов`язком.

Керуючись ст. ст. 222, 258-260 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Заяву адвоката Артьомова Олександра Івановича про залишення позову без розгляду залишити без задоволення.

Повний текст ухвали складено 04.12.2020.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І.А. Крамаренко