справа № 399/824/20
провадження № 2/399/572/2020
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 листопада 2020 року смт Онуфріївка Кіровоградська область

Онуфріївський районний суд Кіровоградської області в складі головуючого судді Шульженко В.В., при секретарі судового засідання Аксьонової К.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні в селищі Онуфріївка цивільну справу №399/824/20 за позовом ОСОБА_1 до Павлиської селищної ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

встановив:

До Онуфріївського районного суду Кіровоградської області з позовом звернулася ОСОБА_1 до відповідача Павлиської селищної ради Онуфріївського району Кіровоградської області, в якому просить визначити їй додатковий строк тривалістю в два місяці, для подання до нотаріуса за місцем відкриття спадщини заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася ІНФОРМАЦІЯ_1 після смерті ОСОБА_2 .

В обґрунтування позову зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її свекруха ОСОБА_2 , після смерті якої залишилось спадкове майно, зокрема, житловий будинок, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Позивач зазначає, що спадщину вона не приймала, оскільки не є родичем померлої і не відноситься до жодної із черг спадкування, які визначені статтями 1261-1265 ЦК України. Однак, у серпні 2020 року, перебираючи документи, які належали спадкодавцю, вона випадково знайшла заповіт, складений від імені померлої на користь позивача. Про наявність заповіту їй взагалі не було відомо, оскільки вона не проживала з померлою свекрухою і за життя вона їй не розповідала про його наявність. Одразу після того як позивач знайшла заповіт, вона вирішила зайнятися оформленням спадщини і в першу чергу звернулася до Онуфріївської державної нотаріальної контори, щоб дізнатися про коло спадкоємців, які прийняли спадщину. Однак, відповідно до довідки з Онуфріївської державної нотаріальної контори, яку вона отримала, ніхто із спадкоємців не прийняв спадщину і спадкова справа після смерті ОСОБА_2 взагалі не заводилася. Звернувшись до нотаріуса з метою подачі заяви про прийняття спадщини, вона отримала відмову, оскільки шестимісячний строк, визначений ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини нею уже давно пропущений. Крім того, позивач зазначила, що зважаючи на те, що спадщину ніхто не прийняв, вона не може звернутися до спадкоємців для отримання згоди на подачу заяви про прийняття спадщини. А також у позовній заяві зазначила, що вважаючи той факт, що вона взагалі не знала про наявність заповіту, у даному випадку слід визнати поважною причиною пропуску строку.

Ухвалою судді від 21.09.2020 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, і постановлено розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 03.11.2020 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті.

В судове засідання позивач не з`явилася, про дату, час та місце судового засідання з розгляду справи по суті, належним чином повідомлена. Проте, через канцелярію суду 30.11.2020 року подала заяву про розгляд справи без її участі. Зазначила, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі та наполягає на їх задоволенні. Також зазначила, що підтверджує, що не заперечує щодо розгляду справи без участі відповідача, у разі його неявки, а також винесення відповідного заочного рішення. Судові витрати понесені нею просила залишити, як фактично понесені за нею.

Представник відповідача Павлиської селищної ради в судове засідання не з`явилася, подала заяву, в якій просила справу розглядати без участі представника Павлиської селищної ради. Проти позовних вимог не заперечують.

Відповідно до ч.3 ст.211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши надані докази в їх сукупності, з`ясувавши всі обставини на які сторони посилалися як на підставу своїх вимог та заперечень, приходить до наступних висновків.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в смт Павлиш, Онуфріївського району, Кіровоградської області померла ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 виданого виконавчим комітетом Павлиської селищної ради Онуфріївського району Кіровоградської області.

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина на належне їй майно.

Згідно з заповітом, посвідченим 01.12.2014 року секретарем Павлиської селищної ради Онуфріївського району Кіровоградської області Курченко О.А. та зареєстрованого в реєстрі за №38, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зробила наступне розпорядження: усі належні права та обов`язки, які належать їй на момент складання цього заповіту, а також ті права та обов`язки, які можуть належати їй у майбутньому, та усе її майно, де б воно не було та з чого б воно не складалось, і взагалі все те, що належатиме їй на день смерті і на що вона за законом матиме право заповіла ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Відповідно до копії листа виданого приватним нотаріусом Онуфріївського районного нотаріального округу Кіровоградської області Малолітко П.І. від 10.09.2020 року за №34/01-16, з уточненнями листом від 22.10.2020 р. №51/01-16, вбачається, що в шестимісячний строк з дня смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 позивач не зверталася із заявою про прийняття спадщини, таким чином, вважається, що спадщину вона не прийняла. З цієї причини нотаріус не може прийняти у неї заяву про прийняття спадщини або про видачу свідоцтва про право на спадщину. Також у даному листі нотаріусом рекомендовано звернутися позивачу до суду з позовною заявою про поновлення строку для прийняття спадщини.

Згідно з копією довідки виданої виконавчим комітетом Павлиської селищної ради Онуфріївського району Кіровоградської області від 23.05.2018 року №1546 видно, що померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , 1939 року народження була зареєстрована та проживала по АДРЕСА_1 . На день смерті та протягом 6-ти місяців з дня смерті в будинку крім неї ніхто не був зареєстрований.

Відповідно до копії довідки завідувачки Онуфріївської державної нотаріальної контори Оніщенко А.А. від 13.08.2020 року за №336/01-16 вбачається, що Онуфріївська державна нотаріальна контора повідомляє, що після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , спадкова справа не заведена.

Також, про те, що спадкова справа не заведена після смерті ОСОБА_2 вбачається і з копії довідки приватного нотаріуса Онуфріївського районного нотаріального округу Кіровоградської області Малолітко П.І. від 22.10.2020 року за №51/01-16.

За змістом статей 12, 81, 89, 263 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 р. №7 Про судову практику у справах про спадкування вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч.1 ст. 1269 ЦК України).

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч.1 ст. 1270 ЦК України).

Згідно з ч. 2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи.

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України ).

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Такого правового висновку Верховний суд дійшов у постанові від 26.06.2019 року у справі № 565/1145/17, провадження № 61-38298св18.

Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Відповідно до положень статті 63 Закону України «Про нотаріат» в редакції, яка діяла на момент відкриття спадщини, нотаріус, який одержав від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язаний повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких йому відоме. Нотаріус може також зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення про це у пресі.

Отже, Закон пов`язував виникнення у нотаріуса обов`язку здійснювати дії щодо сповіщення спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме, з моментом заведення спадкової справи, чому передує звернення спадкоємця із заявою про прийняття спадщини.

Судом встановлено, що позивач була необізнана про наявність заповіту, складеного на її користь, у тому числі і у зв`язку з тим, що спадкова справа після смерті спадкодавця ОСОБА_2 , дата смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 , не заводилася, й відповідно не були здійснені повідомлення та виклик спадкоємця за заповітом, тому, суд вважає, що причини пропуску позивачем строку прийняття спадщини є поважними, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України є підставою для визначення їй додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, також судом враховано те, що інших спадкоємців після померлої не встановлено, що і дає підстави для задоволення позову.

Враховуючи, що позивач через необізнаність про наявність заповіту пропустила строк на подання заяви про прийняття спадщини, суд дійшов висновку, що позивач пропустила вищевказаний строк з поважної причини, і оскільки відповідачем позов визнається, то він підлягає задоволенню, відтак позивачу слід визначити додатковий строк в два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили, який є достатнім для подання заяви про прийняття спадщини.

Судові витрати по справі залишити як фактично понесені позивачем.

Керуючись ст. ст. 4, 10, 12, 81, 263-265, 268 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

Позов ОСОБА_1 до Павлиської селищної ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_2 , додатковий строк в два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Судові витрати по справі залишити як фактично понесені позивачем.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Кропивницького апеляційного суду через Онуфріївський районний суд протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відомості про учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса реєстрації: АДРЕСА_2 , адреса проживання: АДРЕСА_3 .

Відповідач: Павлиська селищна рада, , юридична адреса: 28110, Кіровоградська область, Онуфріївський район, смт. Павлиш, вул. Сухомлинського буд. 6

Суддя Онуфріївського районного

суду Кіровоградської області В.В. Шульженко