Провадження № 2-п/761/98/2020
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 грудня 2020 року Шевченківський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Рибак М.А.,

за участю секретаря Савенко О.І.,

розглянувши в відкритому судовому засіданні в місті Києві заяву представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 02.04.2013 року, ухваленого по справі за позовом публічного акціонерного товариства акціонерний банк «Укргазбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2020 року представник відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 звернувся до суду з вказаною заявою про перегляд заочного рішення.

Заявлені вимоги обґрунтовує тим, що заочним рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 02.04.2013 року було частково задоволено позов публічного акціонерного товариства акціонерний банк «Укргазбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості. Вказане рішення було ухвалено за відсутності відповідача, який не з`явився в судове засідання оскільки не отримував судових повісток про виклик до суду, а рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення про дату судового засідання, в якому міститься відомості про отримання поштового відправлення особисто ОСОБА_1 , він особисто не отримував, підпис на повідомленні не відповідає його підпису і виконаний невідомою особою. Вказує, що з вказаним рішенням він не згоден, оскільки рішення прийняте внаслідок неповного з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, судом при розгляді даного питання було винесено рішення лише на підставі доказів, наданих позивачем без врахування позиції відповідача. Окрім того, представник заявника просив поновити строк на звернення до суду з заявою про перегляд заочного рішення з огляду на те, що про заочного рішення йому стало відомо лише в липні 2020 року.

В судове засідання на 28.09.2020 року заявник не з`явився, надавши до суду письмове клопотання про перенесення судового засідання. Клопотання було задоволено.

30.11.2020 року від представника заявника на електронну адресу суду надійшло клопотання про перенесення судового засідання зазначаючи про те, що відповідно до п. 1 Постанови Кабінету Міністрів України «Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19» № 641 від 22.07.2020 (редакція від 30.10.2020) з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 з 01.08.2020 року до 31.12.2020 року продовжено на всій території України дію карантину. У зв`язку за станом здоров`я адвокат Большаков Д.В. не зможе прибути на вказане судове засідання.

Відповідно до частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

У рішеннях від 28 жовтня 1998 у справі «Осман проти Сполученого королівства» та від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Вказаними рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Частинами першою, другою, п`ятою статті 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; 5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Суд враховує, що Постановою Кабінету Міністрів України «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID 19» від 11.03.2020 року № 211 (із змінами та доповненнями) з 12 березня 2020 року в Україні введено карантин, дія якого продовжується і на даний час.

Як зазначено у Постанові Верховного Суду від 16 липня 2020 року у справі №924/369/19, карантин вже не перешкоджає розгляду справи, оскільки Постановою Кабінету Міністрів №392 запроваджено послаблення протиепідемічних заходів, передбачених пунктом 3 цієї постанови, на території регіонів із сприятливою епідемічною ситуацією (у тому числі у м. Києві), зокрема, дозволено з 22 травня 2020 року регулярні та нерегулярні пасажирські перевезення автомобільним транспортом у міському, приміському, міжміському внутрішньо обласному та міжнародному сполученні; з 25 травня 2020 року перевезення пасажирів метрополітенами.

Крім того, щодо обґрунтування клопотань про відкладення розгляду справи, суд звертає увагу, що відповідно до ч. 4 ст. 212 ЦПК України, під час дії карантину, встановлено Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню короновірусної хвороби (COVID-19), учасники справи можуть брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів. Підтвердження особи учасника справи здійснюється із застосуванням електронного підпису, а якщо особа не має такого підпису, то у порядку, визначеному Законом України «Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус» або Державною судовою адміністрацією України.

Разом з тим, заявником чи його представником жодних клопотань про проведення судових засідань в режимі відеоконференції не подавалось.

Крім того, представником заявника до свого клопотання про перенесення слухання справи не додано жодних доказів про неможливість прибути в судове засідання, у зв`язку із хворобою.

Також суд враховує вимоги п. 2 ч. 2 ст. 223 ЦПК України, згідно з яким суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку лише у випадку першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Окрім того, згідно із положеннями ч.ч. 4 та 5 ст. 223 ЦПК України, повторна неявка учасника справи не є процесуальною перешкодою для розгляду справи.

Враховуючи викладене, суд суд відхиляє клопотання представника заявника.

Сторони в судове засідання не з`явилися, про час та місце слухання справи повідомлялися належним чином, а тому суд на підставі ч. 1. ст. 287 ЦПК України, вважає за можливе розглядати заяву про перегляд заочного рішення без їх участі.

Суд, розглянувши подану заяву про перегляд заочного рішення, дослідивши матеріали справи, встановив наступне.

Відповідно до ст. 284 ЦПК України, заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

З урахуванням обставин, викладених в заяві про перегляд заочного рішення, суд вважає, що відповідачем було пропущено процесуальний строк на подачу заяви про перегляд заочного рішення з поважної причини, і цей строк підлягає поновленню.

Заочним рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 02.04.2013 року позов публічного акціонерного товариства акціонерний банк «Укргазбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задоволено частково. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь публічного акціонерного товариства акціонерний банк «Укргазбанк» грошові кошти в сумі 549085,84 грн. та 3219,00 грн. судового збору.

Як вбачається з матеріалів справи, судом вживалися заходи щодо повідомлення відповідача про дату, час та місце проведення судового засідання. Про належне повідомлення та виклики відповідача в судові засідання свідчать наступні матеріали справи: на 25.02.2013 року о 09:00 год. та на 02.04.2013 року о 10:00 год. рекомендовані повідомлення про вручення поштового відправлення (повістки) особисто відповідачу.

Таким чином, суд приходиться до висновку, що відповідач повідомлявся про судовий розгляд належним чином.

Окрім цього, як вбачається з матеріалів заяви про перегляд заочного рішення, відповідачем до заяви не долучено доказів та відомостей, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи, оскільки питання, висвітлені заяві відповідача приймались судом до уваги під час ухвалення рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто, лише за сукупності одночасно вказаних умов у суду є підстави для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

Разом з тим, відповідач не надав суду доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, а тому наявність одночасно двох умов для скасування заочного рішення не встановлена.

Враховуючи вказані обставини, суд вважає, що підстави для застосування ст. 288 ЦПК України відсутні, а тому заяву представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 слід залишити без задоволення.

Керуючись ст.ст. 259, 260, 287, 288 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Поновити ОСОБА_1 строк на подання заяви про перегляд заочного рішення.

Заяву представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 02.04.2013 року, ухваленого по справі за позовом публічного акціонерного товариства акціонерний банк «Укргазбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором - залишити без задоволення.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає. Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати проголошення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

СУДДЯ М.А. РИБАК