Справа №442/6149/20
Провадження №2/442/1470/2020
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
01 грудня 2020 року Дрогобицький міськрайонний суд Львівської області у складі:
головуючого судді: Кучаковського Ю.С.,
за участю секретаря судового засідання: Кравців Х.В.,
розглянувши у підготовчому судовому засіданні в приміщенні Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Дрогобицької міської ради про виділ частки із майна, що є у спільній частковій власності,
за участю представників
від позивача: не з`явилися
від відповідача: не з`явилися
Позивач та його представник в судове засідання не з`явилися, представник позивача подав заяву про розгляд справи у його відсутності.
Відповідач в судове засідання не з`явився, причин неявки не повідомив, хоча належним чином був повідомлений про слухання справи по останньому відомому місцю проживання, про що свідчать поштові повідомлення. При таких обставинах суд визнав неявку відповідача не поважною, провівши розгляд справи у його відсутності.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Відповідно до положень ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Враховуючи наявність в справі достатніх матеріалів про права та обов`язки сторін та те, що представник позивача проти заочного розгляду справи не заперечував, суд, на підставі ч. 1 ст. 280 ЦПК України та відповідно до ч. 1 ст. 281 ЦПК України постановив ухвалу про заочний розгляд справи.
Дослідивши письмові докази, долучені до позовної заяви, суд дійшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 померла (свідоцтво про смерть серії НОМЕР_2 ).
З листа приватного нотаріуса Дрогобицького районного нотаріального округу Москалик Л.П. від 06.10.2018 № 504/02-1406 вбачається, що 06.11.2017 приватним нотаріусом Дрогобицького районного нотаріального округу Москалик Л.П. заведено спадкову справу № 201/2017 після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , на день смерті проживала в м. Дрогобичі Львівської області. Спадкове майно складається з частини земельної ділянки загальною пл. 0,0722 га по АДРЕСА_1 , надана для обслуговування житлового будинку та господарських споруд, яка належала спадкодавцю на підставі свідоцтва про право власності нерухоме майно, виданого 23.07.2014 Реєстраційною службою Дрогобицького міськрайонного управління юстиції Львівської області, на праві спільної сумісної власності. Оскільки не визначено розмір ідеальної частки земельної ділянки, належної спадкодавцю, рекомендує ОСОБА_1 звернутись до суду для вирішення даного питання, що є необхідним при видачі свідоцтва про право на спадщину.
Як вбачається із матеріалів спадкової справи ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , № 201/2017 ОСОБА_6 після смерті ОСОБА_7 є єдиним спадкоємцем його майна за законом.
Відповідно до ст. 1225 ЦК України право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців на загальних підставах, із збереженням її цільового призначення. До спадкоємців житлового будинку, інших будівель та споруд переходить право власності або право користування земельною ділянкою, на якій вони розміщені. До спадкоємців житлового будинку, інших будівель та споруд переходить право власності або право користування земельною ділянкою, яка необхідна для їх обслуговування, якщо інший її розмір не визначений заповітом.
Відповідно до ст. 1226 ЦК України частки у праві спільної сумісної власності спадкуються на загальних підставах.
Частиною ч. 1 ст. 1297 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є майно та/або майнові права, які обтяжені, та/або нерухоме майно та інше майно, щодо якого здійснюється державна реєстрація, зобов`язаний звернутися до нотаріуса або в сільських населених пунктах до уповноваженої на це посадової особи відповідного органу місцевого самоврядування за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на таке майно.
Отже, у зв`язку з тим, що частки співвласників земельної ділянки не визначені, позивач позбавлений можливості реалізувати своє право на оформлення спадщини у встановленому нотаріальному порядку, а тому його порушене право підлягає судовому захисту відповідно до ст. 15 ЦК України.
Відповідно до ч.ч. 4, 5 ст. 89 Земельного кодексу співвласники земельної ділянки, що перебуває у спільній сумісній власності, мають право на її поділ або на виділення з неї окремої частки, крім випадків, установлених законом. Поділ земельної ділянки, яка є у спільній сумісній власності, з виділенням частки співвласника, може бути здійснено за умови попереднього визначення розміру земельних часток, які є рівними, якщо інше не передбачено законом або не встановлено судом.
Відповідно до ч. 2 ст. 372 ЦК України у разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом.
Згідно п. 3.4 Інформаційного листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 „Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування у разі відмови нотаріуса видати свідоцтво про право на спадщину, спадкоємці учасника спільної сумісної власності мають право звернутися з позовом про визначення частки майна, належної померлому на праві спільної сумісної власності.
У відповідності до вимог ст. 368 ЦК України спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю. Суб`єктами права спільної сумісної власності можуть бути фізичні особи, юридичні особи, а також держава, територіальні громади, якщо інше не встановлено законом.
Згідно з статтею 370 ЦК України співвласники мають право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній сумісній власності. У разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду. Виділ частки із майна, що є у спільній сумісній власності, здійснюється у порядку, встановленому статтею 364 ЦК України.
Нотаріус може видати свідоцтво про право на спадщину за законом чи за заповітом після смерті одного з учасників спільної сумісної власності лише після виділення (визначення) частки померлого у спільному майні (п. 224 Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України).
Судом встановлено, що за життя спадкодавець ОСОБА_2 та позивач ОСОБА_1 не укладали жодних угод чи домовленостей щодо поділу земельної ділянки. Невизначеність часток у праві спільної сумісної власності позбавляє позивача можливості належним чином оформити свої спадкові права на частину земельної ділянки, що належала їм з померлою на праві спільної сумісної власності.
За встановлених обставин, які підтверджуються дослідженими судом належними та допустимими доказами, враховуючи рекомендації постанови Пленуму ВСУ України № 7 від 30.05.2008 та відсутність договору з приводу визначення часток сторін у спільній сумісній власності, зважаючи на відсутність у позивача іншої можливості оформити в установленому законом порядку право на спадщину, суд вважає за необхідне задовольнити вимоги позову.
Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 12, 13, 76-83, 89, 95, 141, 229, 258, 259, 263-265, 268, 280-283, 289, 354, 355 ЦПК України, суд
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення може бути оскаржено позивачем в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду через Дрогобицький міськрайонний суд Львівської області шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня проголошення рішення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ( АДРЕСА_2 ; РНОКПП НОМЕР_1 ).
Суддя Ю.С. Кучаковський