УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 638/11577/20

Провадження № 2/638/4354/20

27.11.2020 року Дзержинський районний суд м. Харкова

у складі головуючого судді Хайкіна В.М.

за участю секретаря Жакун Н. О.

з участю судового розпорядника Зміївської О. Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя,-

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача ОСОБА_1 адвокат Проніна Віра Миколаївна 25.08.2020 року звернулася до Дзержинського районного суду м. Харкова з позовом до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, а саме просить суд стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 вартість Ѕ частки коштів, які були внесені подружжям за спірний автомобіль у період сумісного проживання, а саме 135000 грн.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 12.10.2020 року відкрито провадження по вищевказаній справі та справу призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

18.11.2020 року до суду надійшов відзив на позовну заяву, поданий представником відповідача ОСОБА_2 адвокатом Котляр А .О.

18.11.2020 року до суду поштовим засобом зв`язку також надійшла відповідь на відзив від ОСОБА_1 .

Представником відповідача ОСОБА_2 адвокатом Котляр А .О. 24.11.2020 року до суду подано заперечення на відповідь на відзив.

Окрім наведених вище заяв по суті справи, від позивача ОСОБА_1 до суду надійшла заява про призначення судової автотоварознавчої експертизи, на вирішення якої позивач просить поставити питання щодо ринкової вартості автомобіля марки Mazda-CX7 станом на 28.08.2018 року та на 25.08.2020 року. Вимоги заяви обґрунтовано тим, що за допомогою судової автотоварознавчої експертизи буде визначено вартість автомобіля марки Mazda-CX7, універсал, 2006 року випуску, червоного кольору, реєстраційний номер НОМЕР_1 , номер шасі (кузова, рами): НОМЕР_2 , половину вартості якого і просить стягнути позивач, керуючись статтями 69-71 Сімейного кодексу України.

Відповідно до частини першої статті 60 CK України, майно, набуте, подружжям за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності незалежно від того, що один з них не мав з поважної причини (навчання, ведення домашнього господарства, догляд за дітьми, хвороба тощо) самостійного заробітку (доходу).

Частиною першою статті 69 СК України визначено, що дружина і чоловік мають право на поділ майна, що належить їм на праві спільної сумісної власності, незалежно від розірвання шлюбу. Законодавцем визначено, що право на поділ майна, яке перебуває на праві спільної сумісної власності подружжя, належить кожному з них незалежно від того, в який момент здійснюється поділ: під час шлюбу або після його розірвання. Поділ може бути здійснений як за домовленістю подружжя, так і за судовим рішенням. В основу поділу покладається презумпція рівності часток подружжя, яка може бути спростована домовленістю подружжя або судовим рішенням.

Згідно із положеннями статті 70 СК України у разі поділу майна, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя, частки майна дружини та чоловіка є рівними, якщо інше не визначено домовленістю між ними або шлюбним договором.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пунктах 22, 30 Постанови від 21 грудня 2007 року № 11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», вартість майна, що підлягає поділу, визначається за погодженням між подружжям, а при недосягненні згоди - виходячи з дійсної його вартості на час розгляду справи. У випадку, коли при розгляді вимоги про поділ спільного сумісного майна подружжя буде встановлено, що один із них здійснив його відчуження чи використав його на свій розсуд проти волі іншого з подружжя і не в інтересах сім`ї чи не на її потреби або приховав його, таке майно або його вартість враховується при поділі.

Таким чином, у випадку відчуження майна одним із подружжя проти волі іншого з подружжя та у зв`язку з цим неможливості встановлення його дійсної (ринкової) вартості, визначенню підлягає ринкова вартість подібного за своїми якостями (технічними характеристиками) майна на час розгляду справи. Даний підхід є гарантією справедливої сатисфакції особі у зв`язку з припиненням її права на спільне майно. Такий правовий висновок викладено у постанові Об`єднаної палати Верховного суду від 03.10.2018 року у справі № 61-9018сво18 (підлягає обов`язковому врахуванню в розумінні ч. 4 ст. 263 ЦПК України).

Отже, розмір компенсації 1/2 частини вартості відчуженого одним з подружжя майна, без згоди іншого з подружжя, визначається виходячи з дійсної вартості такого майна, та лише у випадку неможливості встановити таку вартість визначенню підлягає ринкова вартість подібного за своїми якостями (технічними характеристиками) майна на час розгляду справи.

Тобто, встановлення дійсної вартості спірного автомобіля є предметом доказування у даному спорі, а тому для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо.

Відповідно до статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Відповідно до частини 1 статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ЦПК України.

Згідно до ч. 1, 2 ст. 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає що клопотання про призначення судової автотоварознавчої експертизи законне, обґрунтоване та підлягає задоволенню, оскільки проведення експертизи необхідне для повного і об`єктивного розгляду цивільної справи.

При цьому суд наголошує, що жодний доказ, зокрема висновок експерта, не має для суду заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 ЦПК України.

Відповідно до пункту 5 частини 1 статті 252 ЦПК України, суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадках призначення судом експертизи.

Оскільки для проведення зазначеної експертизи потрібний значний проміжок часу, на час проведення експертизи провадження у справі слід зупинити.

Керуючись ст.ст. 103, 252 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання позивача ОСОБА_1 про призначення по справі судової автотоварознавчої експертизи - задовольнити.

Призначити по цивільній справі №638/11577/20 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя судову автотоварознавчу експертизу.

На вирішення експертів поставити наступні запитання:

1)Яка ринкова вартість автомобіля марки Mazda-CX7, універсал, 2006 року випуску, червоного кольору, реєстраційний номер НОМЕР_1 , номер шасі (кузова, рами): НОМЕР_2 на дати: 2015 рік (час придбання автомобіля за твердженням позивача), 28.08.2018 року (дата відчуження автомобіля), 25.08.2020 року (дата подання позову), та на дату проведення експертизи.

Проведення експертизи доручити експертам Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. засл. проф. Н. С. Бокаріуса, попередити експертів про кримінальну відповідальність за ст.384, 385 Кримінального кодексу України.

Оплату за проведення експертизи покласти на позивача ОСОБА_1 ,роз`яснивши їй положення статті 109 ЦПК України, про наслідки ухилення від участі в експертизі.

Провадження у справі зупинити на час проведення експертизи.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги до або через Дзержинський районний суд м. Харкова в п`ятнадцятиденний строк з дня проголошення ухвали.

Головуючий: