Суддя Глібко О. В.
Справа № 644/4908/20
Провадження № 2/644/1651/20
З А О Ч НЕ Р І Ш Е Н Н Я
30 листопада 2020 року Орджонікідзевський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого - судді Глібко О.В.,
за участю секретаря - Книшенко А.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
Позивач звернулася з позовом до суду до відповідача та просить розірвати їх шлюб, зареєстрований 20 листопада 1992 року Орджонікідзевським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 644, з посиланням на те, що сім`я фактично розпалася. Крім того позивачка просить стягнути з відповідача на її користь судовий збір в розмірі 840 грн. 80 коп. та витрати на правничу допомогу в розмірі 500 грн.
Ухвалою суду від 17.08.2020 року провадження у справі було відкрито, справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження.
Позивачка в судове засідання не прибула, повідомлялася належним чином та своєчасно, в поданій нею позовній заяві просила розглядати справу без її участі, підтримала позовні вимоги та просила їх задовольнити.
Відповідач у судове засідання повторно не з`явився, про день та час слухання справи був повідомлений своєчасно та належним чином в порядку ст. 128 ЦПК України, шляхом направлення судової повістки за зареєстрованим місцем проживання, причини неявки суду не повідомив.
Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку із неявкою у судове засідання учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що шлюб необхідно розірвати, виходячи з наступного…
Згідно зі ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Згідно ч. 4 ст. 109 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їхні особисті та майнові права, а також права їхніх дітей.
Судом встановлено, що сторони зареєстрували шлюб 20 листопада 1992 року Орджонікідзевським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 644. (а. с. 4)
Від шлюбу сторони неповнолітніх дітей не мають.
Як зазначає позивачка, шлюбно- сімейні стосунки між сторонами припинені шість років тому, спільне господарство не ведеться. Головною причиною в розпаді сім`ї є різні погляди на життя, відсутність взаєморозуміння, що призвело до не бажання підтримувати в подальшому сімейні відносини.
Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Так як подальше сумісне проживання сторін і збереження їх шлюбу буде суперечити інтересам сторін, суд вважає, що шлюб необхідно розірвати.
Бажання змінити прізвище після розірвання шлюбу позивачка не виявила.
Відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
Відповідно до ч. 3 ст. 133 ЦПК України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.
Відповідно до вимог ч. 1, 3 ст. 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.
Склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмету доказування по справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та інше), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (наприклад, квитанція до прибуткового касового ордеру, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). При цьому недопустимими є документи, які не відповідають встановленим вимогам (наприклад, особисті розписки адвоката про одержання авансу).
На підтвердження понесення витрат на правничу допомогу, позивачкою надано договір про надання правничої допомоги від 01.07.2020 року, укладеному між нею та адвокатом Бойко О.В., розрахунок суми гонорару за надану правничу допомогу, який складається з вивчення документів та складання позовної заяви про розірвання шлюбу 2 години х 250 грн. =500 грн. Фактично сплачено станом на 01.07.2020 року 500 грн., про що свідчить квитанція, долучена до матеріалів справи. ( а. с. 5, 6, 8)
Таким чином, проаналізувавши розрахунок, враховуючи критерій обґрунтованості, доцільності та доведеності понесених позивачем витрат, суд вважає, що розмір витрат на правничу допомогу доведений письмовими доказами та підлягають стягненню з відповідача в сумі 500 грн.
На підставі ст. 141 ЦПК України у зв`язку із задоволенням позову, суд стягує з відповідача на користь позивачки судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 840 грн. 80 коп.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 12, 13, 81, 82, 137, 141, 247, 263-265, 280 ЦПК України, ст. ст. 109, 112 Сімейного кодексу України, суд -
Розірвати шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ( зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , ІПН НОМЕР_1 ) і ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ( зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 ).
Шлюб їх був зареєстрований 20 листопада 1992 року Орджонікідзевським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції, складено актовий запис № 644.
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ( зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 ) на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ( зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , ІПН НОМЕР_1 ) судовий збір в розмірі 840 грн. 80 коп.
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ( зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 ) на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ( зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , ІПН НОМЕР_1 ) витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 500 грн.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Харківського апеляційного суду.
У відповідності до п. 15.5 ч.1 розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціювання Єдиної судової інформаційно телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Повний текст судового рішення складено 30.11.2020 року.
Суддя: О.В. Глібко