Справа № 404/6927/20
Номер провадження 2/404/2045/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 грудня 2020 року місто Кропивницький

Суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда Кулінка Л.Д., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 (місце реєстрації: АДРЕСА_1 ; місце проживання: АДРЕСА_2 ), до ОСОБА_2 (місце проживання: АДРЕСА_1 ), про поділ спільного майна, що є об`єктом прав спільної сумісної власності подружжя,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , звернулась до суду з позовом про визнання в порядку розподілу майна подружжя спільною сумісною власністю ОСОБА_2 та ОСОБА_1 домоволодіння за адресою: АДРЕСА_3 та здійснити поділ майна, що є об`єктом права спільної сумісної власності наступним чином: припинити право спільної сумісної власності ОСОБА_2 на ? частку житлового будинку з відповідною частиною надвірних споруд, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 . Виділити та визнати за ОСОБА_1 право власності на ? частку житлового будинку з відповідною частиною надвірних споруд, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 .

Вимоги до форми і змісту позовної заяви встановлені статтями 175 і 177 Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до пункту 5 частини третьої статті 175 Цивільного процесуального кодексу України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до статей 364, 367 Цивільного кодексу України кожен із співвласників має право на виділ його частки майна, що є у спільній частковій власності, в натурі або його поділ з дотриманням вимог статті 183 Цивільного кодексу України. За відсутності згоди співвласників про поділ спільного майна це питання вирішується судом.

Згідно статті 368 Цивільного кодексу України, спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю. Майно, набуте подружжям за час шлюбу, є їхньою спільною сумісною власністю, якщо інше не встановлено договором або законом.

Поділ майна, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя, здійснюється шляхом виділення його в натурі, а у разі неподільності присуджується одному з подружжя, якщо інше не визначено домовленістю між ними (частини перша, друга статті 71 Сімейного кодексу України), або реалізується через виплату грошової чи іншої матеріальної компенсації вартості його частки (частина друга статті 364 Цивільного кодексу України).

В пунктах 6, 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 04.10.1991 року № 7 «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності на житловий будинок» роз`яснено, що`при вирішенні прав про виділ в натурі часток жилого будинку, що є спільною частковою власністю, судам належить мати на увазі, що це можливо, якщо кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку з самостійним виходом (квартиру).

В спорах про поділ будинку в натурі учасникам спільної часткової власності на будинок може бути виділено відокремлену частину будинку, яка відповідає розміру їх часток у праві власності.

Виділ також може мати місце при наявності технічної можливості переобладнати приміщення в ізольовані квартири. Для поділу будинку (будинковолодіння) в позові повинна бути обґрунтована технічна можливість виділити частку.

Позивачем заявлено позовну вимогу щодо виділення за нею право власності на ? частку житлового будинку з відповідною частиною надвірних споруд, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 , при цьому не надано до суду висновок щодо поділу майна, в якому зазначений можливий виділ частки житлового будинку зі спільної сумісної власності та не викладено обставин щодо такого виділу.

Частиною третьою статті 364 Цивільного кодексу України визначено, що у разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації.

Аналіз вищевикладених норм права дозволяє зробити висновок, що виділ майна є позовною вимогою майнового характеру.

Відповідно до частини четвертої статті 177 Цивільного процесуального кодексу України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового визначає Закон України «Про судовий збір».

Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі (частина перша статті 4 Закону України «Про судовий збір»).

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» встановлено прожитковий мінімум для працезданих осіб з 1 січня 2020 року 2102,00 грн.

Відповідно до статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою справляється судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Подані до суду позовні заяви чи заява, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є об`єктом справляння судового збору. Аналогічна правова позиція викладена в пункті 10 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17.10.2014 року.

А відтак позивачу необхідно доплатити судовий збір з врахуванням вже сплаченого, (квитанція № Н7В1-В9КР-7МК6-АМХ1 від 05.11.2020 року) за позовну вимогу майнового характеру щодо виділення за ОСОБА_1 ? частки житлового будинку з відповідною частиною надвірних споруд, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 .

Таким чином, позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 Цивільного процесуального кодексу України і підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, як то передбачено статтею 185 Цивільного процесуального кодексу України.

Керуючись статтями 175, 177, 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя,

У Х В А Л И В:

Позовну ОСОБА_1 (місце реєстрації: АДРЕСА_1 ; місце проживання: АДРЕСА_2 ) до ОСОБА_2 (місце проживання: АДРЕСА_1 ) про поділ спільного майна, що є об`єктом прав спільної сумісної власності подружжя,- залишити без руху.

Надати позивачеві строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, для подання позовної заяви з додержанням вимог, викладених у статтях 175 і 177 Цивільного процесуального кодексу України, а саме: обгрунтувати вимоги щодо позовної вимоги про виділ позивачеві ? частки житлового будинку з відповідною частиною надвірних споруд, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 , надати відповідні докази на обгрунтування вказаної обставини. У разі заявлення такої вимоги доплатити судовий збір з врахуванням вже сплаченого, (квитанція № Н7В1-В9КР-7МК6-АМХ1 від 05.11.2020 року) за позовну вимогу майнового характеру щодо виділу позивачеві ? частки житлового будинку, з врахуванням мотивувальної частини даної ухвали, на р/р UA0011003; Код банку отримувача (МФО) 899998; отримувач коштів: УК у м. Кроп-цький/Фортечн.р-н/22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38037409, Код класифікації доходів бюджету: 22030101, призначення платежу (судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Кіровський районний суд міста Кіровограда, надавши суду оригінал квитанції.

Роз`яснити положення частини третьої статті 185 Цивільного процесуального кодексу України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду.

Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда Л. Д. Кулінка