Головуючий суддя
в суді І інстанції Козіна С.М.
Єдиний унікальний № 374/447/15-ц
Провадження № 2-зз/374/3/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 листопада 2020 року Ржищівський міський суд Київської області в складі:

головуючої - судді Козіної С.М.,

за участі:

секретаря Маламан Я.О.,

позивача - ОСОБА_1 (не з`явилась),

представника позивача - ОСОБА_2 (не з`явився),

відповідачів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

ОСОБА_7 , ОСОБА_8 (не з`явились),

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Ржищів Київської області заяву представника відповідача ОСОБА_7 - адвоката Потієнко Т.М. про скасування заходів забезпечення позову, подану у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_7 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_4 ., ОСОБА_8 про встановлення факту проживання однією сім`єю, визнання майна спільною сумісною власністю та визнання права власності на нерухоме майно,-

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Ржищівського міського суду Київської області перебуває цивільна справа за вказаним вище позовом.

24 листопада 2020 року на електронну адресу суду надійшла заява представника відповідача ОСОБА_7 - адвоката Потієнко Т.М. про скасування заходів забезпечення позову, у якій просила скасувати заходи забезпечення позову вжиті відповідно до ухвали Ржищівського міського суду Київської області від 19 лютого 2016 року, якою на житловий будинок та земельну ділянку, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , накладено заборону на відчуження.

Учасники справи в судове засідання не з`явились, про час розгляду справи повідомлялись належним чином. Їх неявка не перешкоджає розгляду питання про скасування заходів забезпечення позову.

Суд, розглянувши заяву, вивчивши письмові матеріали справи, встановив таке.

Згідно зі ст. 1, 2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод, чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Цивільне судочинство здійснюється відповідно до Конституції України та цього Кодексу.

Як встановлено з поданої заяви адвоката Потієнко Т.М., до заяви не приєднано документів, що підтверджують повноваження представника відповідача Литвин Н.П., що суперечить ч. 4 ст. 62 ЦПК України та ч. 7 ст. 177 ЦПК України.

За змістом п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України заява повертається у випадках, коли: заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку щодо повернення заяви про скасування заходів забезпечення позову на підставі п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. Клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду.

Відповідно до п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» від 22 грудня 2006 року № 9 вбачається, що заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. Зважаючи на це, суд при задоволенні позову не вправі скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування.

Аналіз зазначених норм права дає можливість дійти до висновку про те, що суд може скасувати вид забезпечення позову по будь-якій справі, яка знаходиться в його провадженні, коли відпаде потреба в ньому або в забезпеченні позову взагалі.

19 лютого 2016 року відповідно до ухвали Ржищівського міського суду Київської області у справі № 374/447/15-ц було накладено арешт на житловий будинок та земельну ділянку, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 та заборонено їх відчужувати.

Згідно з постанови Київського апеляційного суду від 24 жовтня 2019 року рішення Ржищівського міського суду Київської області від 28 березня 2019 року скасовано та ухвалено по справі нове рішення, яким у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

Постановою Верховного Суду від 03 серпня 2020 року постанову Київського апеляційного суду від 24 жовтня 2019 року залишено без змін.

Відповідно до ч. 9 ст. 158 ЦПК України у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

Отже, під час скасування рішення Ржищівського міського суду Київської області від 28 березня 2020 року судом апеляційної інстанції, а саме: постановою Київського апеляційного суду від 24 жовтня 2020 року та прийняття нового рішення про відмову у позові ОСОБА_1 , суд апеляційної інстанції у відповідному судовому рішенні не зазначив про скасування заходів забезпечення позову.

Отже, суд дійшов висновку про те, що є передбачені законом підстави для скасування заходів забезпечення позову за ініціативи суду, тому вважає за можливе скасувати заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Ржищівського міського суду Київської області від 19 лютого 2016 року.

Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось, як передбачено ч.2 ст. 247 ЦПК України.

Керуючись ст. 62, 177, 185, 158, 260, 261, 353 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву представника відповідача ОСОБА_7 - адвоката Потієнко Т.М. про скасування заходів забезпечення позову,- повернути заявнику ОСОБА_9 .

Скасувати заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Ржищівського міського суду Київської області від 19 лютого 2016 року у справі № 374/447/15-ц за заявою ОСОБА_1 , якою накладено арешт на житловий будинок та земельну ділянку, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала про скасування заходів забезпечення позову, відповідно до ч. 5 ст. 158 та п.4 ч.1 ст. 353 ЦПК України, може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Відповідно до пп. 15.5 п. 15 Перехідних положень ЦПК України (в редакції від 15.12.2017) до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу, тобто до Апеляційного суду Київської області через Ржищівський міський суд Київської області.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя