Справа №173/1713/20
Провадження №2/173/787/2020
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 листопада 2020 р. Верхньодніпровський районний суд Дніпропетровської області

В складі: головуючого судді Петрюк Т.М.

При секретареві Рудовій Л.В.

Розглянувши у відкритому судовому засіданні, за правилами спрощеного провадження, в місті Верхньодніпровську цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу ,-

ВСТАНОВИВ:

08.10.2020 року до суду звернулася позивач ОСОБА_1 з позовом про розірвання шлюбу до відповідача ОСОБА_2

20.10.2020 року отримана довідка про реєстрацію місця проживання відповідача - фізичної особи.

21.10.2020 року ухвалою Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області відкрите провадження у справі та справу призначено до розгляду за правилами спрощеного провадження з викликом сторін у судове засідання на 25.11.2020 року.

Позивач в судове засідання не з`явилася, подала заяву про розгляд справи без її участі, позов підтримала та просила суд задовольнити заявлені позовні вимоги.

Відповідачем відзив на позовну заяву не наданий, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, заяву про розгляд справи без його участі не надав.

25.11.2020 року судом постановлено ухвалу про заочний розгляд справи.

Згідно заявлених позовних вимог позивач просить розірвати шлюб, укладений між нею та відповідачем, зареєстрований 29 червня 2018 року у Чечелівському районному у м.Дніпрі відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис № 626.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на наступне: 29 червня 2018 року вона уклала шлюб з відповідачем по справі, який був зареєстрований у Чечелівському районному у м.Дніпрі відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис № 626.

Від шлюбу дітей вони не мають.

Підставою для розірвання шлюбу позивач вважає відсутність спільних інтересів, різні погляди на життя, відсутність взаєморозуміння. Вони втратили почуття любові та поваги один до одного. Спільне господарство вони не ведуть.

Позивач вважає, що подальше збереження шлюбу неможливе, суперечить її інтересам, що й стало підставою для звернення до суду.

В судове засідання позивач не з`явилася, подала заяву про розгляд справи без її участі, позов підтримала та просила суд задовольнити заявлені позовні вимоги. Після розірвання шлюбу просить залишити їй прізвище « ОСОБА_3 ».

Відповідач в судове засідання не з`явився, про дату, час і місце судового засідання повідомлений належним чином.

Відповідно до п. 1 ст. 6 Європейської Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, ратифікованої Україною, Законом України № 475/97-ВР від 17 липня 1997 року, яка відповідно до ст.9 Конституції України є частиною національного законодавства України, кожна людина при визначенні її громадянських прав та обов`язків має право на справедливий розгляд справи незалежним та безстороннім судом.

Відповідно до вимог ст. 55 Конституції України кожному гарантується судовий захист його прав і свобод

Згідно ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку , встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів

Завданням суду при здійсненні правосуддя, в силу ст. 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» є забезпечити кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною радою України.

За змістом положень вказаних норм, розпорядження своїм правом на захист є диспозитивною нормою цивільного законодавства, яке полягає у наданні особі, яка вважає свої права порушеними, невизнаними або оспорюваними, можливості застосувати способи захисту, визначені законом або договором.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, держави та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором

При цьому, предметом позову є матеріально-правова вимога позивача до відповідача, а підставою - посилання на належне йому право, юридичні факти, що призвели до порушення цього права, та правове обґрунтування необхідності його захисту.

Отже, виходячи із наведеного, на момент звернення із тим чи іншим позовом, права та інтереси, на захист яких поданий позов вже мають бути порушені, невизнані або оспорювані особою, до якої пред`явлений позов, тобто, законодавець пов`язує факт звернення до суду із наявністю вже порушених прав та інтересів позивача. Метою ж позову є розгляд спору і захист вже порушених, невизнаних або оспорюваних суб`єктивних прав або законних інтересів позивача.

Суд, з`ясувавши зміст позовних вимог, вивчивши матеріали справи та оцінивши докази в їх сукупності, приходить до таких висновків.

Судом встановлено такі факти та відповідні їм правовідносини.

Між сторонами виникли сімейні правовідносини, пов`язані із припиненням шляхом його розірванням шлюбу.

Судом встановлено, що 29 червня 2018 року сторони уклали шлюб, який був зареєстрований у Чечелівським районним у місті Дніпрі відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб.

Від шлюбу сторони дітей не мають.

За доводами позивача, судом встановлено, що на даний час сторони шлюбні відносини не підтримують, спільного господарства не ведуть. Відповідач будь-яких заперечень з цього приводу не надав, тому суд вважає даний факт встановленим.

Причиною розірвання шлюбу позивач зазначає втрату любові та взаємоповаги один до одного, відсутність взаєморозуміння, відсутність спільних інтересів.

Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Виходячи з вищевикладеного, суд вважає, що причини, які спонукали позивача на розірвання шлюбу є обґрунтованими, подальше проживання сторін та їх примирення стало не можливим. Сторони шлюбні відносини не підтримують та спроб налагодити подружнє життя не вчиняють. З чого суд робить висновок, що у сторін було достатньо часу для прийняття зваженого рішення про продовження перебування в шлюбі. За даних обставин суд вважає за можливе прийняти рішення про розірвання шлюбу між сторонами, так як подальше перебування сторін у шлюбі на думку суду суперечитиме їхнім інтересам.

Дане рішення ухвалюється судом у відповідності із способом захисту обраним позивачем та передбаченим нормами Сімейного кодексу України.

Відповідно до ст. 113 СК України - Особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Після розірвання шлюбу відповідно до прохання позивачки суд вважає за можливе залишити їй прізвище, обране під час реєстрації шлюбу « ОСОБА_3 ».

Відповідно до ст. 115 СК України рішення суду після набрання ним законної сили надсилається органу державної реєстрації актів цивільного стану громадян для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Враховуючи вину обох із сторін у розірванні шлюбу, суд вважає за можливе понесені судові витрати по сплаті с удового збору покласти на позивачку у відповідності до положень ст. 141 ЦПК України, а витрати за реєстрацію розірвання шлюбу в органах державної реєстрації актів цивільного стану суд вважає за потрібне покласти на відповідача.

На основі ст. 110, 112 Сімейного Кодексу України, керуючись ст. 12, 13, 89, 141, 259, 263, 264, 265, 268, 273 ЦПК України суд,-

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити

Шлюб, зареєстрований 29 червня 2018 року у Чечелівському районному у м.Дніпрі відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис № 626, між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 , зареєстрованим за адресою: АДРЕСА_1 , і ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІПН , НОМЕР_2 , зареєстрованою за адресою: АДРЕСА_2 , фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_3 розірвати.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишити прізвище, обране при реєстрації шлюбу ОСОБА_3 .

Після набрання рішенням законної сили його копію направити Верхньодніпровському районному відділу державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрайонного управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Витрати за реєстрацію розірвання шлюбу в органах державної реєстрації актів цивільного стану покласти на ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 , зареєстрованим за адресою: АДРЕСА_1

Понесені судові витрати по сплаті судового збору в сумі 840.80 грн., покласти на позивача ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІПН , НОМЕР_2 , зареєстрованою за адресою: АДРЕСА_2 , фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_3

Рішення може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом 30 днів з моменту складання повного тексту рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив за письмовою завою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня його проголошення до Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення відповідачем та/або на подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо заяву про перегляд заочного рішення та/або апеляційну скаргу не було подано. У випадку подання апеляційної скарги та/або заяви про перегляд заочного рішення, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги та/або заяви про перегляд заочного рішення, залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складання має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення повного рішення.

Повний текст рішення виготовлений: 25.11.2020 року

Суддя Петрюк Т.М .

Направлене до ЄДРСР: 30.11.2020 року

Дата набрання законної сили: 29.12. 2020 року