Справа № 638/4022/20
Провадження № 2/638/3065/20
РІШЕННЯ

іменем України

01.12.2020 Дзержинський районний суд міста Харкова у складі

головуючої судді Штих Т.В.,

за участі секретаря судового засідання Овчаренко К.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Харківської міської ради третя особа приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Чорнобровка Ірина Вікторівна про встановлення факту родинних відносин,-

встановив:

ОСОБА_1 , звернулася до Дзержинського районного суду міста Харкова з позовною заявою до Харківської міської ради третя особа приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Чорнобровка Ірина Вікторівна про встановлення факту родинних відносин.

В обґрунтування вимог посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати- ОСОБА_2 , з якою вона постійно проживала разом на час відкриття спадщини після смерті матері за адресою: АДРЕСА_1 . Спадщиною, що відкрилася після смерті матері ОСОБА_2 є ј частка квартири, що розташована за адресою АДРЕСА_1 . Позивач зазначає, що вона є єдиною спадкоємицею спадщини, що відкрилася після смерті матері ОСОБА_2 , рідних братів та сестер вона не має, а батько помер в 1985 році. Для отримання спадщини після матері, вона звернулась до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Чорнобровки І.В. для видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на ј частку в праві власності на квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Вказана 1/4 частка квартири належала матері позивача на підставі свідоцтва про право власності, після приватизації вказаної квартири. Однак виявилося, що існують розбіжності в документах, наданих нотаріусу для підтвердження факту родинних відносин між позивачем ОСОБА_1 та її матір`ю ОСОБА_2 а саме встановлені розбіжності в написанні прізвища ОСОБА_3 . Так, в свідоцтві про народження позивачки вказано, що прізвище матері « ОСОБА_4 » а в свідоцтві про смерть прізвище моєї матері вказано як « ОСОБА_3 ». На теперішній час, мати позивача вже померла, тому будь-які розбіжності в документах позивач не може усунути іншим шляхом, ніж звернення до суду щодо підтвердження факту родинних відносин між ОСОБА_1 та її матір`ю ОСОБА_2 .

З метою доведення родинних стосунків заявник звернулась до суду.

Встановлення факту родинних відносин необхідно заявникові для звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини та отриманні в подальшому відповідного свідоцтва про отримання спадку.

У судове засідання позивач не зявивлась, просила суд розглядати справу за її відсутсності.

Третя особа надала до суду заяву, де просила суд розглядати справу за її відсутності.

Представник відповідача надав заяву, де просив розглядати справу за його відсутності.

Вивчивши надані у справі докази, суд вважає за доцільне задовольнити заяву.

У відповідності до ст. ст. 13, 81 ЦПК України суд розглядає справу не інакше, як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, яким суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства, вирішив справу згідно із законом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

За змістом ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд зокрема вирішує такі питання: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; як розподілити між сторонами судові витрати.

Статтями 12, 13, 77 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності, згідно з якими кожна сторона повинна довести ті обставини, на які посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, а суд розглядає справу в межах заявлених вимог і вирішує справу на підставі наданих доказів. Даний принцип полягає у прояві в змагальній формі ініціативи та активності осіб, які беруть участь у справі. Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин даної справи. Сторони зобов`язані визначити докази, на які вони посилаються, як на підставу своїх вимог та заперечень, і довести обставини, якими вони обґрунтовують ці вимоги й заперечення.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь - які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці данні встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко-і відеозаписів, висновків експертів.

За змістом статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України - кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Згідно ст. 10-13 ЦПК України - суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує інші правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що встановлені Конституцією та законами України.

Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Суд застосовує норми права інших держав у разі, коли це передбачено законом України чи міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України. Суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Відповідно до ст. 77-80 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивачки - ОСОБА_2 , з якою вона постійно проживала разом на час відкриття спадщини після смерті матері за адресою: АДРЕСА_1 . Спадщиною, що відкрилася після смерті матері ОСОБА_2 є ј частка квартири, що розташована за адресою АДРЕСА_1 . Позивач зазначає, що вона є єдиною спадкоємицею спадщини, що відкрилася після смерті матері ОСОБА_2 , рідних братів та сестер вона не має, а батько помер в 1985 році. Для отримання спадщини після матері, вона звернулась до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Чорнобровки І.В. для видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на ј частку в праві власності на квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Вказана 1/4 частка квартири належала матері позивача на підставі свідоцтва про право власності, після приватизації вказаної квартири. Однак виявилося, що існують розбіжності в документах, наданих нотаріусу для підтвердження факту родинних відносин між позивачем ОСОБА_1 та її матір`ю ОСОБА_2 а саме встановлені розбіжності в написанні прізвища ОСОБА_3 . Так, в свідоцтві про народження позивачки вказано, що прізвище матері « ОСОБА_4 » а в свідоцтві про смерть прізвище моєї матері вказано як « ОСОБА_3 ».

Судом досліджено - копію свідоцтва про народження позивачки, - копію свідоцтва про одруження її матері з моїм батьком, - копію витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища, - копію свідоцтва про смерть, - копію ордеру на право зайняття квартири, - копію повідомлення щодо зняття з реєстраціїї ОСОБА_2 ; - копію довідки про зареєстрованих у жилому приміщенні осіб; - копія довідки про інформацію про зареєстровані права на об`єкт нерухомого майна квартири; - копію витягу про реєстрацію спадкової справи; - копія довідки місця проживання та складу сім`ї від 20.01.2004 р.; - копія довідки місця проживання та складу сім`ї від 28.10.2005 р.; - копія свідоцтва про поховання.

Відповідно до абз. 2 п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 "Про судову практику у справах про спадкування" від 30.05.2008 року якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до 1 січня 2004 року тощо.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Відповідно до ч. 1 ст. 316 ЦПК України заява фізичної особи про встановлення факту, що має юридичне значення, подається до суду за місцем її проживання.

На підставі викладеного, керуючись ст.293-294,315, 316 ЦПК України,-

вирішив:

Вимоги ОСОБА_1 до Харківської міської ради третя особа приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Чорнобровка Ірина Вікторівна про встановлення факту родинних відносин задовольнити.

Встановити факт родинних відносин між ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_2 і її матір`ю ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженки РФ Борисівського району Бєлгородської області, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Судовий збір вважати сплаченим позивачкою.

Рішення може бути оскаржено до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з моменту проголошення через районний суд, шляхом подачі апеляційної скарги.

Повний текст документу виготовлений 01 грудня 2020 року.

Рішення ухвалено та надруковано суддею в нарадчій кімнаті.

Суддя: Штих Т.В.