Справа № 635/4208/19
Провадження № 2/635/676/2020
У Х В А Л А

26 листопада 2020 року Харківський районний суд Харківської області в складі:

головуючого судді Шинкарчука Я.А.,

при секретарі судового засідання Желізовій О.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт Покотилівка Харківського району Харківської області в порядку спрощеного позовного провадження з викликом (повідомленням) сторін цивільну справу за позовом АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

в с т а н о в и в:

В провадженні Харківського районного суду Харківської області перебуває зазначена цивільна справа.

Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 23 вересня 2019 року позовна заява прийнята до розгляду, провадження у справі відкрито в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Представником відповідача - ОСОБА_2 до суду надано клопотання про витребування доказів.

В обґрунтування клопотання зазначив, що в позовній заяві АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ПРИВАТБАНК» не наведено обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги і не зазначено докази на підтвердження права АТ КБ «ПриватБанк» вимагати повернення нібито існуючої у ОСОБА_1 заборгованості в розмірі 47 842, 35 грн, а саме, не зазначено складових суми заявленої до стягнення, суми збільшення ліміту на картці і дати коли він отримував відповідні кошти, не зазначено за якій період у ОСОБА_1 утворилась заборгованість за тілом кредиту у сумі 10 942, 26 і не наведено доказів отримання ним цих коштів , не зазначено що це за заборгованість за простроченим тілом кредиту в розмірі 11 046, 43 грн, як вона розраховувалась і чому вона утворилась саме за період з 01 липня 2018 року по 01 квітня 2019 року коли ОСОБА_1 вже не користувався карткою і не знімав з неї грошей. Представником позивача на його прохання надати копію договору про придбання товару ОСОБА_1 , який став підставою для перерахування банком щомісячних платежів в сумі 449, 20 грн з 10 липня 2016 року по 10 травня 2018 року було повідомлено, що копію цього договору буде надано тільки на запит суду.

З урахуванням зазначеного просить суд витребувати у позивача доказ у справі на підтвердження заборгованості ОСОБА_1 перед АТ КБ «ПриватБанк» за простроченим тілом кредиту у розмірі 11 046, 43 грн, а саме: копію договору про придбання ОСОБА_1 товару в червні 2016 року, який став підставою для перерахунку банком щомісячних платежів в сумі 449, 20 грн з 10 липня 2016 року по 10 травня 2018 року.

Крім того, представником відповідача - ОСОБА_2 надана до суду заява про залишення позовної заяви АТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості без розгляду. Підставою залишення позовної заяви без розгляду зазначає систематичні неявки представника позивача до судових засідання, що відповідно до пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України є підставою для залишення позовної заяви без розгляду. Крім того, вважає, що клопотання про розгляд справи без участі позивача подано особою, повноваження якої не підтверджено відповідно до Цивільного процесуального Кодексу України, Цивільного Кодексу України та подано з урахуванням розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

В судове засідання з`явився представник відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , представник позивача АТ КБ «ПРИВАТБАНК» надав заяву про розгляд справи у відсутність позивача.

Вислухавши думку представника відповідача, оцінивши матеріали справи, подане клопотання про витребування доказів та заяву про залишення позовної заяву без розгляду, суд приходить до наступного.

Згідно із статтею 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до частини 1 статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до частини 3 статті 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Заяви, клопотання і заперечення, відповідно до частини 3 статті 182 ЦПК України, подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом.

Частиною 3 статті 12 та частиною 1 статті 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

У відповідності до частини 1 статті 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

У клопотанні повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу (частина 2 статті 84 ЦПК України).

Враховуючи, що представником відповідача ОСОБА_2 не долучені до клопотання про витребування доказів відомості на підтвердження неможливість отримання вищезазначених доказів особисто або іншою особою, яка бере участь у справі, не надано доказів про вжиття самостійних заходів для отримання зазначених доказів, а тому суд вважає, що у задоволенні клопотання про витребування доказів по справі слід відмовити.

Також суд звертає увагу, що з клопотання про витребування доказів не можливо встановити, які ж саме обставини може підтвердити заявлені до витребування докази, оскільки не зрозуміло що саме бажає з`ясувати представник відповідача підстави перерахунку банком щомісячних платежів в сумі 449, 20 грн з 10 липня 2016 року по 10 травня 2018 року чи складову простроченого тіла кредиту у розмірі 11 046, 43 грн.

Щодо заяви про залишення позовної заяви без розгляду суд приходить до наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, представник позивача не з`явився в судове засідання, разом з позовною заявою представником позивача за довіреністю - ОСОБА_3 подано клопотання про розгляд справи за відсутністю позивача., в якому просить позов АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості розглянути без участі представника позивача. Позовні вимоги АТ КБ «ПриватБанк» підтримує в повному обсязі, необхідні докази в матеріалах справи, клопотання та заяви з боку позивача відсутні. У разі виникнення обставин викладених в частині 1 статі 280 ЦПК України позивач не заперечує проти заочного розгляду справи та винесенні судом заочного рішення.

Статтею 223 ЦПК України визначено наслідки неявки в судове засідання особи, яка бере участь у справі, в тому числі позивача.

Зокрема частиною 5 статті 223 ЦПК України передбачено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно із пунктом 3 частини 1 статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання та від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його не з`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Аналіз наведених положень закону приводить до висновку, що право суду на залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених пунктом 3 частини 1 статті 257 ЦПК України, можливе лише за відсутності заяви позивача про розгляд справи без його участі, і його нез`явлення перешкоджає розгляду справи.

Враховуючи заяву представника позивача про розгляд справи за відсутністю позивача, а також ту обставину, що його нез`явлення до судового засідання не перешкоджає вирішенню спору, участь позивача у судовому засідання не визначалась обов`язковою, а тому підстав для залишення без розгляду позовної заяви АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості судом не встановлено.

Твердження представника відповідача про відсутності повноважень представника банку - ОСОБА_3 , якою надано клопотання про розгляд справи без участі позивача та відповідність клопотання про розгляд справи у відсутність позивача тільки у разі розгляду справи в порядку спрощеного провадження без повідомлення сторін суд не приймає до уваги, оскільки не відповідає дійсності.

Як вбачається із наявних матеріалів справи, при поданні позовної заяви ОСОБА_3 , на підтвердження її повноважень додана довіреність, яка засвідчена нею самостійно.

Крім того, представником позивача ОСОБА_3 до позовної заяви додані клопотання про розгляд справи у відсутність позивача, про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Відповідно до частини 7 статті 177 ЦПК України до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Згідно з частиною 1 пункту 1 статті 62 ЦПК України повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені довіреністю фізичної або юридичної особи.

Відповідно до частини 5, 6 статті 62 ЦПК України відповідність копії документа, що підтверджує повноваження представника, оригіналу може бути засвідчена підписом судді. Оригінали документів, зазначених у цій статті, копії з них, засвідчені суддею, або копії з них, засвідчені у визначеному законом порядку, приєднуються до матеріалів справи.

Частиною 8 статті 62 ЦПК України у разі подання представником до суду заяви, скарги, клопотання він додає довіреність або інший документ, що посвідчує його повноваження, якщо в справі немає підтвердження такого повноваження на момент подання відповідної заяви, скарги, клопотання.

Аналіз наведених положень ЦПК України дає підстави для висновку, що право на подання і підписання позовної заяви, заяв та клопотань має особисто керівник або представник на підставі довіреності. Копія довіреності може засвідчуватися суддею або у визначеному законом порядку.

Законодавством не встановлено жодних обмежень щодо зазначення у змісті довіреності посилання на уповноваження представника на засвідчення копій документів, у тому числі й довіреності, а також щодо подання таких копій до будь-якого підприємства, установи, організації незалежно від форм власності, державних органів, суду. У разі коли до суду звертається представник юридичної особи, закон не встановлює обов`язок засвідчення копій довіреності на представництво нотаріусом або ж безпосередньо керівником юридичної особи, що видав довіреність. Підтвердженими повноваження представника юридичної особи на підставі завіреної ним копії довіреності, якщо право цього представника засвідчувати своїм підписом копії документів випливає зі змісту виданої йому довіреності та за відсутності у ній відповідного застереження на вчинення певної дії.

Отже, представник юридичної особи вправі подавати копію довіреності на підтвердження своїх повноважень, така копія довіреності може бути засвідчена ним самостійно, але беззаперечним є той факт, що в такому разі копія довіреності, долучена до матеріалів справи, має бути засвідчена суддею, або в іншому порядку встановленому законом, зокрема, представником самостійно.

З урахуванням зазначеного, долучена до матеріалів позову копія довіреності № 1734-К-Н-О від 01 квітня 2019 року видана юрисконсульту департаменту з супровіду судового та виконавчого провадження Акціонерного Товариства Комерційного Банку «ПРИВАТБАНК» Савіхіної Анастасії Миколаївни є належним документом, що підтверджує право особи, яка підписала позовну заяву та клопотання про розгляд справи без участі повивача, на вчинення таких процесуальних дій.

У відповідності до приписів статті 277 ЦПК України питання про розгляд справи в порядку спрощеного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Згідно частини 5 статті 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Ухвалою суду від 23 вересня 2019 року клопотання представника позивача ОСОБА_3 про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін було задоволено частково. Вирішено розгляд справи за позовною заявою АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Отже, зазначені клопотання є різними процесуальними діями та не замінюють одне одного. У разі вирішення питання здійснювати розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін не позбавляє права представник позивача надати клопотання про розгляд справи у його відсутність.

У зв`язку з викладеним, заява представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 84, 223, 257, ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

В задоволені клопотання представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про витребування доказів відмовити.

В задоволені заяви представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про залишення без розгляду позовної заяви АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її проголошення суддею.

Ухвала окремо від рішення суду в апеляційному порядку оскаржена не підлягає. Заперечення на ухвалу, може бути, включено до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст ухвали складений 30 листопада 2020 року.

Суддя Я.А. Шинкарчук