Р. С. З. № 61
У Х В А Л А

про відкриття провадження у цивільній справі

01 грудня 2020 року Суддя Маньківського районного суду, Черкаської області В.Л. Маренюк, розглянувши матеріали за позовом ОСОБА_1 до Дзензелівська сільська рада Маньківського району Черкаської області про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом та встановлення факту постійного проживання,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся в суд з позовом до відповідача про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом та встановлення факту постійного проживання.

На підставу своїх вимог спирається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в селі Дзензелівка, Маньківського району, Черкаської області у віці 56 років помер рідний брат позивача ОСОБА_2 , про що 06.06.2018 року складено відповідний актовий запис за № 11, що підтверджується Свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим 06.06.2018 року виконавчим комітетом Дзензелівської сільської ради Маньківського району Черкаської області.

Довідка виконавчого комітету Дзензелівської сільської ради Маньківського району Черкаської області від 11.11.2020 року № 918 підтверджує, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в селі Дзензелівка Маньківського району Черкаської області помер ОСОБА_2 , який до дня смерті був зареєстрований в АДРЕСА_1 .

Також, дана довідка інформує, що спадкоємцями померлого ОСОБА_2 за законом є сестри ОСОБА_3 і ОСОБА_1 .

На час смерті спадкодавець був зареєстрований у власному житловому будинку в АДРЕСА_1 , а фактично проживав у своєї сестри ОСОБА_1 в будинку по АДРЕСА_1 .

Заповіт від імені ОСОБА_2 посвідчений Дзензелівською сільською радою не був.

Сестра позивача та брата ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , надала письмову заяву, якою повідомляє та підтверджує, що їй відомо про те, ІНФОРМАЦІЯ_1 в селі Дзензелівка, Маньківського району, Черкаської області помер її брат ОСОБА_2 .

Своєю заявою вона повідомляє, що після смерті ОСОБА_2 спадщину не приймала і приймати не буде, звертатись до суду за отриманням додаткового строку на подання зави про прийняття спадщини також не буде.

Даною заявою ОСОБА_3 підтверджує, що не заперечує проти оформлення спадщини після смерті ОСОБА_2 , зокрема житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами по АДРЕСА_1 , на ім`я рідної сестри ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка також є рідною сестрою покійного, та просить всі пов`язані з цим судові розгляди проводити без її участі.

З метою оформлення спадкових прав після смерті брата, 24.10.2020 року позивач звернулась до Маньківської державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину на спадкове майно - житловий будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що належав ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

На заяву отримано постанову про відмову ОСОБА_1 у вчиненні нотаріальної дії від 27.10.2020 року, якою відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на вказане спадкове майно.

Відмова у видачі свідоцтв про право на спадщину мотивована тим, що заявником не було пред`явлено правовстановлюючий документ на житловий будинок, як це вимагає п.4.15 пункту 4 глави 10 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22 лютого 2012 р. за № 282/20595 (далі Порядок), а саме: видача свідоцтва про право на спадщину проводиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів щодо належності цього майна спадкодавцеві.

Також нотаріусом зазначено, що заявником у встановлений законом строк не було подано заяву про прийняття спадщини, як це вимагає стаття 1269 п.1, та стаття 1270 п.1 Цивільного кодексу України, а саме: спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини у встановлений законом шестимісячний строк, з часу відкриття спадщини.

Згідно п.4.12 пункту 4 глави 10 розділу ІІ Порядку, свідоцтво про право на спадщину видається за наявності у справі всіх необхідних документів.

Згідно п.4.15 пункту 4 глави 10 розділу ІІ Порядку, видача свідоцтва про право на спадщину проводиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів щодо належності цього майна спадкодавцеві.

Як випливає із сукупності мотивації, наведеної у постанові нотаріуса від 27.10.2020 року, у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами, розташований по АДРЕСА_1 , що належав ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , відмовлено у зв`язку з відсутністю правовстановлюючого документа та у зв`язку з тим, що заявником-спадкоємцем у встановлений законом строк не було подано заяву про прийняття спадщини.

При цьому, нотаріусом перевірено наявність закликання до спадкування, стан та підтвердження родинних відносин, зокрема щодо відмінності по-батькові спадкодавця ( ОСОБА_1 ) та по-батькові спадкоємця ( ОСОБА_1 ), що не є перешкодою оформлення спадщини, адже у даному випадку підтвердження родинних відносин сестри та брата здійснюється як по батьківській, так і по материній лінії. У свідоцтвах про народження позивача-спадкоємиці та спадкодавця мати зазначена одна й та ж, по-батькові записано по різному у зв`язку із специфічним іменем батька, який був за національністю узбеком. Тобто, нотаріусом, до виключних повноважень якого входить перевірка прав закликання до спадкування, цей факт родинних відносин перевірено та не відмовлено у вчиненні нотаріальної дії по причині відсутності підтвердження родинних відносин.

Щодо відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з тим, що заявником-спадкоємцем у встановлений законом строк не було подано заяву про прийняття спадщини, слід зазначити наступне.

Брат позивача ОСОБА_2 за життя був зареєстрований в будинку АДРЕСА_1 , що підтверджується довідкою виконавчого комітету Дзензелівської сільської ради Маньківського району Черкаської області від 11.11.2020 року № 918.

Разом з тим, оскільки останнім часом свого життя він хворів та потребував стороннього догляду, він проживав у позивача в будинку АДРЕСА_1 , що підтверджується як вищевказаною довідкою виконавчого комітету Дзензелівської сільської ради Маньківського району Черкаської області від 11.11.2020 року № 918, так і письмовими заявами жителів села Дзензелівка Маньківського району Черкаської області - ОСОБА_3 , ОСОБА_6 . Даними заявами підтверджується, що ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в селі Дзензелівка, Маньківського району, Черкаської області, дійсно фактично постійно проживав до своєї смерті в будинку АДРЕСА_1 з травня місяця 2017 року і до своєї смерті разом зі своєю сестрою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , жителькою села Дзензелівка, Маньківського району, Черкаської області. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 доглядала свого брата ОСОБА_2 до його смерті, проживаючи постійно разом, оскільки той хворів, та здійснила його поховання, справила поминальні обрядові обіди. Справжність підписів на заявах засвідчено нотаріально повноважною посадовою особою Кривецької сільської ради Маньківського району Черкаської області.

Таким чином, виходячи з сукупності визначених законом умов, документальні дані в даному випадку свідчать лише про наявність зареєстрованого місця проживання, однак ці дані не є підтвердженням фактичного постійного проживання із спадкодавцем в розумінні приписів статті 1268 Цивільного кодексу України.

Таким чином, за сукупності інформації, яка міститься у довідці виконавчого комітету Дзензелівської сільської ради Маньківського району Черкаської області від 11.11.2020 року № 9188, у постанові державного нотаріуса Маньківської державної нотаріальної контори Шевченко Н.Г., від 27.10.2020 року, з урахуванням відмови від прийняття спадщини ОСОБА_3 , вбачається, що єдиним спадкоємцем з кола спадкоємців, визначеного законом, який реалізував свої права на спадкування після смерті ОСОБА_2 , є лише ОСОБА_1 , позивач по справі.

Разом з тим, хоча у видачі свідоцтва про право на спадщину відмовлено з підстави відсутності правовстановлюючого документа, наявні документи підтверджують те, що майно дійсно належало покійному, за життя він не встиг отримати правовстановлюючий документ на майно, також наявним є підтвердження факту прийняття спадщини.

У зв`язку з відсутністю правовстановлюючого документа лише в судовому порядку є можливість оформити право власності на майно.

По причині відмови у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину та наявністю спору про право, позивач позбавлений можливості оформити спадщину в нотаріальному порядку, що змушує звертатись до суду з даним позовом про визнання права власності на спадкове майно із встановленням факту родинних відносин.

Разом з тим, наявними документами підтверджується той факт, що спадкове майно - житловий будинок з надвірними будівлями і спорудами, що знаходиться в АДРЕСА_1 , дійсно належав ОСОБА_2 .

Так, як свідчить інформація, наведена у довідці Маньківського виробничого відділку Черкаського обласного об`єднаного бюро технічної інвентаризації від 11.09.2020 року № 277, станом на 01.01.2013р., в Маньківському відділку Черкаського обласного об`єднаного бюро технічної інвентаризації житловий будинок з господарськими будівлями АДРЕСА_1 , право власності не зареєстровано.

Разом з тим, довідка виконавчого комітету Дзензелівської сільської ради Маньківського району Черкаської області від 11.11.2020 № 920 підтверджує, що згідно погосподарської книги № 2, особовий рахунок № НОМЕР_2 , сторінка 78, за ОСОБА_2 рахується житловий будинок по АДРЕСА_1 .

На замовлення позивача КП «Черкаське об`єднане бюро технічної інвентаризації» виготовлено технічний паспорт житлового будинку садибного типу по АДРЕСА_1 за станом на 11.09.2020 року. За даними проведеної інвентаризації встановлено, що житловий будинок з прибудовою значаться 1960 року побудови.

12.11.2020 року за № 163/18-06 відділом будівництва, інфраструктури, енергетики та житлово-комунального господарства Маньківської районної державної адміністрації надано висновок про відповідність забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації, державних будівельних норм і правил.

Згідно даного висновку, відділ будівництва, інфраструктури енергетики та житлово-комунального господарства Маньківської районної державної адміністрації не заперечує щодо визнання права власності на збудований житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами по АДРЕСА_1 .

Слід також зазначити, що відповідно до п.42 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.2015р. №1127, для державної реєстрації права власності на індивідуальні (садибні) житлові будинки, садові, дачні будинки, господарські (присадибні) будівлі і споруди, прибудови до них, що закінчені будівництвом до 5 серпня 1992 року, подаються:1) технічний паспорт на об`єкт нерухомого майна; 2) документ, що підтверджує присвоєння об`єкту нерухомого майна адреси.

Позивач не може скористатись даним порядком та зареєструвати право власності, оскільки будинок рахується за покійною особою-спадкодавцем.

Таким чином, склалась ситуація, що для оформлення прав власності на вказане майно в порядку спадкування необхідно отримати свідоцтво про право на спадщину, попередньо зареєструвавши майно. Зареєструвати ж право власності немає можливості, тому що власник мертвий, зареєструвати майно за померлою особою теж немає правових підстав, у зв`язку з чим можливо лише в судовому порядку визнати право власності на спадкове майно, що і змусило позивача звернутись з відповідним позовом до суду.

Згідно з ч. 1 ст. 187 ЦПК України, за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу.

За положеннями ч. 1 ст. 11 ЦПК України, суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Частиною 4 ст. 19 ЦПК України для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні призначене загальне позовне провадження.

Керуючись ч. 7 ст. 7, ст. 11, ч. 8 ст. 43, ст. ст. 44, 49, 53, 71, 83, 84, 85, 86, 91, 93, 95, 183, 185, 187, 189, 190-193, 196, 199, 257, ч. 2 ст. 261, ст. ст. 272, 353-355 ЦПК України, п. 8 ч. 11, 15.5 розділу ХІІІ перехідних положень ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В :

Відкрити провадження в цивільній справі №701/1033/20 за позовом ОСОБА_1 до Дзензелівська сільська рада Маньківського району Черкаської області про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом та встановлення факту постійного проживання.

Розгляд справи провести в порядку загального позовного провадження.

Почати підготовче провадження з дня постановлення цієї ухвали.

Проведення підготовчого засідання призначити на 9 грудня 2020 року о 9 годині 00 хвилин в Маньківському районному суді Черкаської області (вул. Соборна, 8, смт. Маньківка Маньківського району Черкаської області).

Роз`яснити учасникам справи право на підставі ч. 7 ст. 7 ЦПК України, звернутись до суду з клопотанням про проведення розгляду справи у закритому судовому засіданні з метою запобігання розголошенню відомостей про інтимні чи інші особисті сторони життя учасників справи.

Учасникам справи надіслати копії ухвали про відкриття провадження у справі (в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення) протягом двох днів з дня її складення у відповідності до ч. 5 ст. 272 ЦПК України.

Відповідачу та третім особам разом з копією ухвали про відкриття провадження у справі одночасно надіслати копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Встановити строк відповідачу для надіслання (надання) до суду відзиву на позовну заяву і всіх доказів, які можливо доставити до суду, що підтверджують заперечення проти позову, - протягом п`ятнадцяти днів з дня одержання копії цієї ухвали.

Зобов`язати відповідача одночасно із надісланням (наданням) відзиву до суду надіслати (надати) копії такого відзиву та доданих до нього документів позивачу, а також третім особам.

У відзиві відповідач викладає заперечення проти позову. Відзив підписується відповідачем або його представником. Відзив повинен містити: найменування (ім`я) позивача і номер справи; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові для фізичних осіб) відповідача, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку, офіційну електронну адресу та адресу електронної пошти, за наявності; у разі повного або часткового визнання позовних вимог - вимоги, які визнаються відповідачем; обставини, які визнаються відповідачем, а також правову оцінку обставин, надану позивачем, з якою відповідач погоджується; заперечення (за наявності) щодо наведених позивачем обставин та правових підстав позову, з якими відповідач не погоджується, із посиланням на відповідні докази та норми права; перелік документів та інших доказів, що додаються до відзиву, та зазначення документів і доказів, які не можуть бути подані разом із відзивом, із зазначенням причин їх неподання; заперечення (за наявності) щодо заявленого позивачем розміру судових витрат, які позивач поніс та очікує понести до закінчення розгляду справи по суті; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які відповідач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи. До відзиву додаються: докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем; документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи. До відзиву, підписаного представником відповідача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника відповідача. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідачу для надання зустрічного позову встановити строк до 9 грудня 2020 року.

Третім особам для надання суду пояснень щодо позову або відзиву та доказів встановити строк до 9 грудня 2020 року, попередивши, що у разі їх ненадання у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

У поясненнях третьої особи щодо позову або відзиву третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, викладає свої аргументи і міркування на підтримку або заперечення проти позову. Пояснення третьої особи підписуються третьою особою або її представником. До пояснень третьої особи застосовуються тотожні для відзиву правила.

Учасники справи мають право надати відповідь на пояснення третіх осіб, свої письмові пояснення щодо відповіді на відзив - до закінчення підготовчого провадження.

Роз`яснити учасникам справи їх право на поставлення в першій заяві по суті справи, що ними подається до суду, не більше десяти запитань іншому учаснику справи про обставини, що мають значення для справи. Учасник справи, якому поставлено питання позивачем, зобов`язаний надати вичерпну відповідь окремо на кожне питання по суті. На запитання до учасника справи, який є юридичною особою, відповіді надає її керівник або інша посадова особа за його дорученням. Відповіді на запитання подаються до суду учасником справи - фізичною особою, керівником або іншою посадовою особою юридичної особи у формі заяви свідка не пізніш як за п`ять днів до підготовчого засідання. Копія такої заяви свідка у той самий строк надсилається учаснику справи, який поставив письмові запитання. У заяві свідка зазначаються ім`я (прізвище, ім`я та по батькові), місце проживання (перебування) та місце роботи свідка, поштовий індекс, реєстраційний номер облікової картки платника податків свідка за його наявності або номер і серія паспорта, номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти (за наявності), відповіді на питання щодо обставин справи, про які відомо свідку, джерела обізнаності свідка щодо цих обставин, а також підтвердження свідка про обізнаність із змістом закону щодо кримінальної відповідальності за надання неправдивих показань. Якщо поставлене запитання пов`язане з наданням відповідних доказів, що підтверджують відповідні обставини, учасник справи разом з наданням заяви свідка надає копії відповідних письмових чи електронних доказів. Учасник справи має право відмовитися від надання відповіді на поставлені запитання щодо себе, членів сім`ї чи близьких родичів (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, над якою встановлено опіку чи піклування, член сім`ї або близький родич цих осіб), які можуть тягнути юридичну відповідальність для нього або таких членів сім`ї чи близьких родичів. Особа, яка відмовляється давати показання, зобов`язана повідомити причини відмови. Також учасник справи має право відмовитися від надання відповіді на поставлені запитання, якщо поставлене запитання не стосується обставин, що мають значення для справи;якщо учасником справи поставлено більше десяти запитань. За наявності підстав для відмови від відповіді учасник справи повинен повідомити про відмову іншого учасника та суд у строк для надання відповіді на запитання. Суд за клопотанням іншого учасника справи може визнати підстави для відмови відсутніми та зобов`язати учасника справи надати відповідь.

Попередити учасників справи, що будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); найменування суду, до якого вона подається; номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів); зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; підстави заяви (клопотання, заперечення); перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення); інші відомості, що вимагаються цим Кодексом. Вимога вказати в заяві по суті справи, скарзі, заяві, клопотанні або запереченні ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України стосується лише юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України. Письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником. Учасник справи має право додати до письмової заяви, клопотання проект ухвали, постановити яку він просить суд. Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Роз`яснити учасникам справи, якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї. Копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними. Докази, які не додані до позовної заяви чи до відзиву на неї, якщо інше не передбачено Цивільним процесуальним кодексом України, подаються через канцелярію суду, з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або в судовому засіданні з клопотанням про їх приєднання до матеріалів справи. Учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане відповідачем, третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. У клопотанні повинно бути зазначено: який доказ витребовується; обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу. Письмові, речові та електронні докази, які не можна доставити до суду, оглядаються за їх місцезнаходженням.

Письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення. Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника). Якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. Якщо оригінал письмового доказу не подано, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги. Документи, отримані за допомогою факсимільного чи інших аналогічних засобів зв`язку, приймаються судом до розгляду як письмові докази у випадках і в порядку, які встановлені законом або договором. Іноземний офіційний документ, що підлягає дипломатичній або консульській легалізації, може бути письмовим доказом, якщо він легалізований у встановленому порядку. Іноземні офіційні документи визнаються письмовими доказами без їх легалізації у випадках, передбачених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання.

Забезпечення доказів судом проводиться за правилами, встановленими ст. ст. 116-119 ЦПК України.

Попередити учасників справи про недопустимість зловживання процесуальними правами, шляхом подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; умисного неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі, тощо.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

У разі, якщо подання скарги, заяви, клопотання буде визнане зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.

Сторони можуть укласти мирову угоду на будь-якій стадії судового процесу.

Можливість отримати інформацію щодо справи, що розглядається, учасники справи мають на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет. Веб-адреса сторінки: https://mn.ck.сourt.gov.ua/sud2312.

Ухвала окремо від рішення суду може бути оскаржена в апеляційному порядку лише щодо порушення правил підсудності. В іншій частині заперечення на ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

До утворення апеляційних судів в апеляційних округах, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня одержання копії цієї ухвали шляхом подання апеляційної скарги через Маньківський районний суд Черкаської області до Черкаського апеляційного суду у межах територіальної юрисдикції яких перебуває місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується.

Суддя В. Л. Маренюк