Справа № 661/2056/20
Провадження № 2/661/625/20
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(повне)

25 листопада 2020 року

Новокаховський міський суд Херсонської області у складі:

головуючого судді - Червоненка Д.В.

за участю секретаря судового засідання - Петрової А.П.,

представника позивача адвоката Трусова А.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Нова Каховка Херсонської області в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про збільшення розміру аліментів та стягнення додаткових витрат на дитину,

встановив:

Представник позивача - адвокат Чумаченко С.О. звернувся до суду з позовом в якому просить збільшити розмір аліментів, що стягуються з відповідача відповідно до судового наказу Новокаховського міського суду Херсонської області від 14.11.2019 року по справі № 661/5190/19, на користь позивача на утримання доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 1/4 заробітку (доходу), але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку, стягнувши з відповідача аліменти на утримання доньки щомісячно в твердій грошовій сумі у розмірі 6750,00 гривень, але не менше 50 % прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку, починаючи з дати звернення до суду і до досягнення дитиною повноліття, тобто до ІНФОРМАЦІЯ_2 , посилаючись на те, що відповідач є моряком та працевлаштовується на суднах іноземних компаній, має дохід у розмірі більше тисячі доларів США на місяць, а також коштовну нерухомість, 19.10.2019 року отримав додатковий дохід від продажу автомобіля «Mazda 3» 2015 р.в., а розмір аліментів, який нараховується виконавцем виходячи із середньої заробітної плати для відповідної місцевості, через відсутність відомості про роботу боржника, не відповідає інтересам дитини і не забезпечує гідного рівня матеріального утримання.

Також просить стягнути з відповідача додаткові витрати на дочку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що викликані хворобою дитини (діагноз: когнітивне зниження з затримкою психічного, мовленнєвого розвитку та порушенням комунікативних функцій) щомісячно в сумі 2000,00 гривень, починаючи з дати звернення до суду і до одужання дитини.

03.09.2020 року від представника відповідача ОСОБА_4 надійшов відзив, у якому вона вказує на безпідставність, необґрунтованість та недоведеність позовних вимог, посилаючись на те, що відповідач аліменти сплачує у розмірі, встановленому законом, виходячи з розміру середньої заробітної плати для відповідної місцевості, оскільки постійної роботи та стабільного заробітку не має. Вказує, що лист ТОВ «Унівіс, ЛТД» № 98 від 05.11.2019 року не є доказом отримання відповідачем будь-яких доходів, оскільки може свідчити лише про надання певних послуг із посередництва у працевлаштуванні. Транспортний засіб «MAZDA-3» 2015 року випуску був відчужений відповідачем за усної згоди дружини з наступною передачею належної їй частини коштів від продажу автомобіля. Питання поділу квартири, яка були придбана відповідачем у шлюбі з позивачем є предметом розгляду цивільної справи № 661/1842/20, яка перебуває у провадженні Новокаховського міського суду Херсонської області. Крім того, зазначає, що на утриманні ОСОБА_2 знаходиться непрацездатна мати інвалід другої групи, яка потребує матеріальної допомоги. З моменту видачі судового наказу Новокаховським міським судом Херсонської області від 14.11.2019 року, у справі № 661/5190/19, матеріальний стан відповідача не змінився, підстав для перегляду розміру аліментів на утримання неповнолітньої дитини немає. Також вказує, що ані позовна заява, ані додатки до неї не містять посилання на підстави, та докази, що їх підтверджують, за наявності яких можливе ухвалення рішення про стягнення із відповідача додаткових витрат на дитину.

У судовому засіданні представник позивача позов підтримав з тих же підстав, що зазначені у ньому та пояснив, що не погоджується з доводами представника відповідача про те, що відповідач не має постійного місця роботи та стабільного заробітку, оскільки довідки з банківських установ, інформація про працевлаштування відповідача моряком та довготривале знаходження його за кордоном вказує на протилежне. Крім того зазначив, що відповідачем не надано доказів надання матеріальної допомоги матері, ОСОБА_5 ..

Представник відповідача в судове засідання повторно не з`явилась, надала до суду заяву про відкладення розгляду справи.

Заслухавши думку представника позивача, який заперечував проти відкладення судового засідання та враховуючи, що в матеріалах справи наявний відзив на позов, керуючись ст. 223 ЦПК України, суд дійшов висновку про відсутність перешкод для розгляду справи.

Заслухавши представника позивача, дослідивши матеріали справи, суд встановив такі обставини і дійшов висновків про наступне.

З копії свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 вбачається, що сторони з 01.03.2014 року перебували у шлюбі, який рішенням Новокаховського міського суду від 16.03.2020 року розірвано.

Від шлюбу сторони мають неповнолітню дитину доньку ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до судового наказу Новокаховського міського суду Херсонської області від 14.11.2019 року, з ОСОБА_2 стягнуто аліменти на користь ОСОБА_1 на утримання неповнолітньої дитини доньки ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 1/4 частини з усіх видів заробітку (доходу) щомісячно, але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку, починаючи з 04.11.2019 року, і до досягнення дитиною повноліття.

Статтями 8, 11 Закону України «Про охорону дитинства» визначено, що батько та мати мають рівні права та обов`язки щодо своїх дітей. Предметом основної турботи та основним обов`язком батьків є забезпечення інтересів своєї дитини. Кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного і соціального розвитку.

Згідно із ч. 1 ст. 141 СК України, мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою.

Батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття (ст. 180 СК України).

Відповідно до ч.ч. 2, 3 ст. 181 СК України, за домовленістю між батьками дитини той із них, хто проживає окремо від дитини, може брати участь у її утриманні в грошовій і (або) натуральній формі. За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина. Спосіб стягнення аліментів, визначений рішенням суду, змінюється за рішенням суду за позовом одержувача аліментів.

У відповідності до ч. 1 ст. 182 СК України, при визначенні розміру аліментів суд враховує: 1) стан здоров`я та матеріальне становище дитини; 2) стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; 3) наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; 3-1) наявність рухомого та нерухомого майна, грошових коштів; 3-2) доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; 4) інші обставини, що мають істотне значення.

Розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини (абз. 1 ч. 2 ст. 182 СК України).

Відповідно до ст. 192 СК України, розмір аліментів, визначений за рішенням суду або домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Згідно із пунктом 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15.05.2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справи щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», розмір аліментів, визначений судовим рішенням або за домовленістю між батьками, суд може змінити за позовом платника або одержувача аліментів у зв`язку зі зміною матеріального чи сімейного стану, погіршення чи поліпшення здоров`я когось із них.

На виконання ухвали суду від 19.06.2020 року банківськими установами надана інформація про рух коштів по рахункам відповідача, зокрема з ПАО «МТБ БАНК» з 25.01.2018 року по 12.03.2020 року та з АТ «ПриватБанк» по 01.07.2020 року.

Проте, вказана інформація не містить відомостей про надходження грошових коштів на рахунки відповідача у період з 14.11.2019 року, тобто після винесення судом судового наказу про стягнення аліментів, у вигляді доходу.

Також, відповідно до зазначеної ухвали, суду надано відомості про перетин відповідачем Державного кордону України, в тому числі: виїзд 20.10.2019 року та в`їзд 29.02.2020 року; виїзд 25.05.2020 року.

Разом з цим, будь-яких відомостей про працевлаштування відповідача у цей період, суду не надано.

Не містить такої інформації і лист ТОВ «УНІВІС, ЛТД» вих. №98 від 05.11.2019 року, оскільки свідчить лише про надання товариством послуг із посередництва у працевлаштуванні відповідача з 27.12.2018 року по 14.05.2019 року.

В сукупності надана інформація свідчить про те, що дійсно відповідач до 2019 року мав роботу та отримував дохід, однак жодного доказу на підтвердження факту зміни його матеріального становища з 14.11.2019 року (тобто з дня винесення судового наказу про стягнення аліментів) суду не надано.

Доводи позову про те, що відповідач є власником квартири за АДРЕСА_1 , а також про те, що ним було продано автомобіль MAZDA-3, 2015 року, суд до уваги не приймає, оскільки вказане майно придбано у період перебування сторін у шлюбі та на даний час є предметом спору про поділ спільного майна подружжя у цивільній справі 661/1842/20 і не свідчить про суттєву зміну його матеріального стану під час розгляду даної справи.

Так само суд не приймає до уваги доводи представника відповідача щодо перебування на утриманні останнього непрацездатної матері, яка є інвалідом другої групи, оскільки доказів про те, що ним надається останній фінансова допомога на утримання, не надано.

Слід також звернути увагу, що підставою звернення до суду з позовом про збільшення розміру аліментів слугувала незгода позивача з розрахунком заборгованості, проведеним 06.02.2020 року державним виконавцем ВДВС Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) виходячи з розміру середньої заробітної плати для відповідної місцевості, оскільки відомості про роботу відповідача (боржника) відсутні.

При цьому, в позовній заяві представник позивача стверджує, що відповідач має щомісячний дохід приблизно тисячу доларів США, а після ознайомлення з виписками банку стверджував, що середньомісячний дохід відповідача дорівнює 1454 долари США.

Таким чином, з урахуванням цих доводів, даний позов слід вважати не позовом про збільшення аліментів, а про їх зменшення.

Відтак, визначений судовим наказом Новокаховського міського суду Херсонської області від 14.11.2019 року розмір аліментів відповідає вимогам ст. 182 СК України.

У разі незгоди із розрахунком розміру аліментів, проведеним державним виконавцем, він може бути оскаржений в суді.

Згідно із вимогами частини першої статті 185 СК України той з батьків, з кого присуджено стягнення аліментів на дитину, а також той з батьків, до кого вимога про стягнення аліментів не була подана, зобов`язані брати участь у додаткових витратах на дитину, що викликані особливими обставинами (розвитком здібностей дитини, її хворобою, каліцтвом тощо).

Відповідно до вимог частини другої статті 185 СК України розмір участі одного з батьків у додаткових витратах на дитину в разі спору визначається за рішенням суду, з урахуванням обставин, що мають істотне значення. Додаткові витрати на дитину можуть фінансуватися наперед або покриватися після їх фактичного понесення разово, періодично або постійно.

Відповідно правової позиції Верхового Суду України, висловленій 24 лютого 2016 року у справі № 6-1296цс15, виходячи з аналізу ст.185 СК України, додаткові витрати присуджуються на дитину за наявності в одного з батьків, з яким проживає дитина, додаткових витрат, викликаних особливими обставинами, зокрема необхідністю в розвитку дитини за наявності в неї здібностей, талантів, у зв`язку з її хронічною хворобою, лікуванням, каліцтвом тощо.

Згідно виписки із медичної карти стаціонарного хворого №248302 від 25.07.2019 року ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 має діагноз: когнітивне зниження з затримкою психічного, мовленнєвого розвитку та порушенням комунікативних функцій. Лікування: дієта, масаж, Е/стимуляція мовленевих зон, сенсорна інтеграція, супровід дефектолога, психолога.

На запити представника відповідача адвоката Стукан Ю.О. надано інформацію від ЗДО ясла-садок № 15 «Червона квіточка» Новокаховської міської ради Херсонської області від 04.08.2020 року , КУ «Інклюзивно- ресурсний центр» Новокаховської міської ради від 05.08.2020 року, КНП «Херсонська обласна клінічна лікарня» Херсонської обласної ради від 10.08.2020 року, відділу освіти Новокаховської міської ради від 18.08.2020 року, з якої вбачається, що будь-яких додаткових витрат, викликаних хворобою дитини, позивачем не понесено, наді послуги - безкоштовні.

Так само і не надано доказів щодо необхідності платного лікування та догляду дитини у майбутньому.

Таким чином, під час розгляду справи суду не надано доказів на підтвердження обставин, які є підставою для зміни (збільшення) розміру аліментів, що стягуються з відповідача, а також для стягнення додаткових витратах на дитину, що викликані особливими обставинами (розвитком здібностей дитини, її хворобою, каліцтвом тощо), а тому у задоволенні позову слід відмовити.

На підставі ст.ст. , 180-182, 185, 192 Сімейного Кодексу України, керуючись ст.ст. 2, 5, 10-13, 18, 258-259, ЦПК України, суд

ухвалив:

Відмовити у задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про збільшення розміру аліментів та стягнення додаткових витрат на дитину.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана безпосередньо до Херсонського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення, а при оголошенні судом вступної та резолютивної частини рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу ХIIІ "Перехідні положення" ЦПК України, апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Суддя Д. В. Червоненко