Справа № 587/2348/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
27 листопада 2020 року Сумський районний суд Сумської області під головуванням судді - Черних О.М., з участю секретаря судового засідання Землюк А.П., розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за заявою Державної казначейської служби України про встановлення способу і порядку виконання рішення суду
Представник Державної казначейської служби України звернувся до суду з вказаною заявою та просить встановити спосіб і порядок виконання постанови Сумського апеляційного суду від 10.09.2020 року по справі № 587/2348/19 в частині компенсації на користь Державної казначейської служби України за рахунок держави у порядку, встановленому КМУ, понесених судових витрат зі сплати судового збору за подання апеляційної скарги в сумі 4500, 00 грн шляхом стягнення коштів в сумі 4500 ,00 грн на користь Державної казначейської служби України з Державного бюджету України
Свої вимоги обґрунтовує тим, що 10.09.2020 року Сумським апеляційним судом винесено постанову, якою заочне рішення Сумського районного суду Сумської області від 06.04.2020 року по справі №587/2348/19 скасовано та ухвалено нове про відмову в задоволенні позовних вимог та вирішено компенсувати Державній казначейській службі України за рахунок держави у порядку, встановленому КМУ, понесені судові витрати зі сплати судового збору за подання апеляційної скарги в сумі 4500, 00 грн. На виконання вказаного судового рішення Сумським районним судом Сумської області 04 листопада 2020 року видано виконавчий лист, де зазначена боржником держава. Разом з тим, судом не визначено, в особі якого державного органу (юридичної особи публічного права) держава виступає учасником даних правовідносин. Тобто за виконавчим документом неможливо визначити орган державної влади, на який покладено обов`язок з виконання судового рішення.
Від представника Державної казначейської служби України надійшла заява про розгляд справи без його участі.
ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся.
У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, не здійснювалось.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні заяви з огляду на наступне.
За нормою ч. 1, 3, 7 ст. 435 ЦПК України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. Про встановлення чи зміну способу та порядку його виконання або відмову у вчиненні відповідних процесуальних дій постановляється ухвала, яка може бути оскаржена.
Крім того, згідно з ч. 2 ст. 6 Закону України «Про виконавче провадження» рішення про стягнення коштів з державних органів, державного та місцевих бюджетів або бюджетних установ виконуються органами, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів. Тобто, Державна казначейська служба України за цією нормою є суб`єктом владних повноважень, уповноваженим на виконання рішення судів.
Постановою КМУ від 27.04.2006 №590 «Про граничні розміри компенсації витрат, пов`язаних з розглядом цивільних, адміністративних та господарських справ, і порядок їх компенсації за рахунок держави», а саме, п. 2 встановлено, що, зокрема, підставою для компенсації судових витрат є судове рішення. Відповідно до п. 4 компенсація судових витрат у цивільних та адміністративних справах здійснюється за рахунок і в межах бюджетних асигнувань судів, якими винесено відповідне рішення.
Постановою КМУ від 03.08.2011 №845 затверджено Порядок виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, який визначає механізм виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, прийнятих судами, а також іншими органами (посадовими особами), які відповідно до закону мають право приймати такі рішення.
П.2 Порядку визначено, що безспірне списання - операції з коштами державного та місцевих бюджетів, що здійснюються з метою виконання Казначейством та його територіальними органами рішень про стягнення коштів без згоди (подання) органів, що контролюють справляння надходжень бюджету, боржників, органів місцевого самоврядування та/або державних органів на підставі виконавчих документів.
Також, у цьому пункті міститься роз`яснення терміну «боржники» - це визначені в рішенні про стягнення коштів державні органи, розпорядники бюджетних коштів (бюджетні установи), а також одержувачі бюджетних коштів в частині здійснення передбачених бюджетною програмою заходів, на які їх уповноважено, які мають відкриті рахунки в органах Казначейства, крім рахунків із спеціальним режимом використання.
Згідно з п.3 Порядку, рішення про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників виконуються на підставі виконавчих документів виключно органами Казначейства у порядку черговості надходження таких документів до органів Казначейства (про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів - з попереднім інформуванням Мінфіну, про стягнення коштів боржників - у межах відповідних бюджетних призначень, наданих бюджетних асигнувань (залишків коштів на рахунках підприємств, установ, організацій).
Крім того, п. 4 Порядку передбачено, що органи Казначейства, зокрема, вживають заходів до виконання виконавчих документів.
Проте, вищу юридичну силу у порівнянні із вказаним порядком мають норми ЦПК України, зокрема, ч. 6 ст. 141 ЦПК України, якою керувався Сумський апеляційний суд, що постановив саме компенсувати за рахунок держави у порядку, встановленому КМУ, понесені судові витрати зі сплати судового збору за подання апеляційної скарги в сумі 4500 гривень 00 копійок.
Крім того, п. 18, 26 Порядку чітко передбачено, що виконання виконавчих документів щодо стягнення судового збору, зарахованого до державного бюджету, здійснюється органами Казначейства без звернення до органу, що контролює справляння надходжень бюджету, за відповідною інформацією. Судові витрати, штрафні санкції безспірно списуються за відповідним кодом економічної класифікації видатків бюджету.
Законодавчого врегулювання терміну «зміна способу і порядку виконання судового рішення» у чинному законодавстві не міститься, проте, на переконання суду, змінюючи спосіб і порядок виконання судового рішення, суд не може змінювати останнє по суті. Змінивши спосіб та порядок виконання постанови Сумського апеляційного суду від 10.09.2020 року, а саме її резолютивної частини, відповідно до вимог заявника, суд змінить останнє по суті, що є неприпустимим та виходить за межі повноважень суду першої інстанції.
Слід в цьому контексті також навести п. 9 Узагальнення Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про практику розгляду судами процесуальних питань, пов`язаних із виконанням судових рішень у цивільних справах» від 25.09.2015, за змістом якого зміна способу та порядку виконання рішення - це визначена законодавством послідовність і зміст вчинення виконавчих дій державним виконавцем, а також права і обов`язки суб`єктів виконавчого провадження під час їх вчинення. Тобто судом вживаються нові заходи для реалізації рішення суду в разі неможливості його виконання у порядку і спосіб, що встановлені раніше. Зміна способу і порядку виконання рішення полягає у заміні одного заходу примусового виконання іншим.
Проте, «компенсація» і є за своєю сутністю способом стягнення на користь апелянта судового збору, прямо передбачена ч. 6 ст. 141 ЦПК України, яка є чинною, тобто, відповідає закону, як на час ухвалення постанови, так і на час розгляду цієї заяви.
Враховуючи вищевикладене, суд відмовляє у задоволенні заяви у повному обсязі.
Керуючись ст.ст. 3, 5, 10, 18, 247, 258-260, 353, 431, 435 ЦПК України, суд, -
У задоволенні заяви Державної казначейської служби України про встановлення способу і порядку виконання рішення суду відмовити.
Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити ухвалу суду шляхом подання апеляційної скарги до Сумського апеляційного суду через Сумський районний суд Сумської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.
Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.М.Черних