БОРЗНЯНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД
ЧЕРНІГІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа №730/852/20
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

"25" листопада 2020 р. м.Борзна

Борзнянський районний суд Чернігівської області в складі:

головуючого судді Ріхтера В.В.,

з участю секретаря судового засідання Циліцької Л.В.,

представника позивача - прокурора Кононця Ю.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Борзна в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справу за позовом керівника Бахмацької місцевої прокуратури, заявленим в інтересах Височанської сільської ради Борзнянського району Чернігівської області, до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача: Державна екологічна інспекція у Чернігівській області, про відшкодування збитків, заподіяних внаслідок незаконної порубки дерев,

В С Т А Н О В И В :

Керівник Бахмацької місцевої прокуратури в інтересах Височанської сільської ради Борзнянського району Чернігівської області звернувся до суду з даним позовом, в якому просить стягнути з ОСОБА_1 шкоду в розмірі 98931,13 грн., заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок незаконної порубки дерев породи сосна в кількості 11 штук.

Свої вимоги обґрунтовує тим, що 03 жовтня 2018 року під час обстеження території лісу в урочищі Базарщина, що розташоване на території с. Велика Доч Борзнянського району Чернігівської області (дільниця 2, квартал 87, виділ 20) працівниками ДП «Борзнарайагролісгосп» було виявлено незаконну порубку дерев породи сосна в кількості 11 штук. В ході огляду місця події на території господарства за адресою АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_1 , було виявлено та вилучено колодки свіжоспиляного дерева сосна, які розпиляні на асортименти, в кількості 32 штуки.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити з вищевказаних підстав.

Представник Височанської сільської ради Борзнянського району Чернігівської області в судове засідання не з`явився, надіслав заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав.

Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача: Державна екоінспекція у Чернігівській області своїм процесуальним правом на участь в судовому засіданні не скористався, надав заяву про розгляд справи у його відсутність.

Відповідач в судове засідання не з`явився, відзиву до суду не направив, жодних пояснень до суду також не направив, про день та час розгляду справи повідомлявся у встановленому законом порядку.

Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, суд дійшов такого висновку.

Статтею 66 Конституції України визначено, що кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

Ліси України є її національним багатством і за своїм призначенням та місцерозташуванням виконують переважно водоохоронні, захисні, санітарно-гігієнічні, оздоровчі, рекреаційні, естетичні, виховні, інші функції та є джерелом для задоволення потреб суспільства в лісових ресурсах.

Усі ліси на території України, незалежно від того, на землях яких категорій за основним цільовим призначенням вони зростають, та незалежно від права власності на них, становлять лісовий фонд України і перебувають під охороною держави.

Відповідно до ст. 69 Лісового кодексу України спеціальне використання лісових ресурсів на виділеній лісовій ділянці проводиться за спеціальним дозволом - лісорубним квитком або лісовим квитком, що видається безоплатно. Спеціальний дозвіл на заготівлю деревини в порядку рубок головного користування видається органом виконавчої влади з питань лісового господарства Автономної Республіки Крим, територіальними органами центрального органу виконавчої влади з питань лісового господарства. Спеціальний дозвіл на інші види спеціального використання лісових ресурсів видається власниками лісів або постійними лісокористувачами. На виділених лісових ділянках можуть використовуватися лише ті лісові ресурси і лише для цілей, що передбачені виданим спеціальним дозволом.

Згідно ст. 70 Лісового кодексу України заготівля деревини в порядку проведення рубок головного користування, а також інших рубок, пов`язаних із веденням лісового господарства, проводиться власниками лісів і постійними лісокористувачами яким у встановленому порядку надано це право.

Статтею 94 Лісового кодексу України визначено, що державний контроль за охороною, захистом, використанням та відтворенням лісів здійснюється Кабінетом Міністрів України, центральними органами виконавчої влади з питань охорони навколишнього природного середовища, з питань лісового господарства, органами виконавчої влади з питань лісового господарства та з питань охорони навколишнього природного середовища Автономної Республіки Крим, територіальними органами центральних органів виконавчої влади з питань охорони навколишнього природного середовища, з питань лісового господарства, іншими центральними та місцевими органами виконавчої влади в межах повноважень, визначених законом.

Судом встановлено, що 02 жовтня 2018 року ОСОБА_1 особисто, не маючи жодного дозволу, за допомогою власної бензопили спиляв 11 дерев породи сосна (діаметром: 1 дерево - 34 см., 1 дерево - 38 см., 1 дерево - 46 см., 6 дерев - 42 см., 2 дерева - 50 см.), що росли у лісі неподалік с. Велика Доч Борзнянського району Чернігівської області, чим порушив вимоги ст.10 Закону України «Про рослинний світ».

Так, 02 жовтня 2018 року поблизу с. Велика Доч в каварталі № 87 виділ 20 було виявлено незаконну рубку дерев сосни звичайної в кількості 11 одиниць.

Слідчим відділенням Борзнянського ВП за фактом незаконної рубки дерев внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000560 від 04.10.2018 року за правовою кваліфікацією ч. 1 ст. 246 КК України (а.с. 14).

Як убачається з протоколу огляду місця події від 03.10.2018 року, який було проведено за участю ОСОБА_1 , було виявлено 11 пнів дерев породи сосна. Вказаний протокол підписано відповідачем та жодних зауважень від нього не поступило.

Згідно протоколу огляду місця події від 03.10.2018 року, який було проведено за участю відповідача у нежитловому господарстві, яким користується відповідач, було виявлено колодки дерева сосна, які розпиляні на асортименти в кількості 32 штуки.

Згідно протоколу про лісопорушення від 03.10.2018 року № 2, відповідачем було скоєно самовільну порубку дерев. У вказаному протоколі стоїть підпис відповідача, жодних зауважень від відповідача не поступало.

Як убачається з особистих пояснень відповідача, які долучені до протоколу, він особисто спиляв 11 дерев сироростучої сосни власною бензопилою, після чого трактором перевіз їх до свого помешкання для будівництва літньої кухні. Також зазначено, що він знав, що це ліс лісгоспу та знав про відповідальність за незаконну порубку деревини.

22 травня 2019 року постановою слідчого Борзнянського ВП Бахмацького ВП ГУНП в Чернігівській області кримінальне провадження за даним фактом закрито у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення передбаченого ст. 246 КК України (а.с. 51).

Згідно ст. 76 ЦПК, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до частини першої статті 105 Лісового кодексу України (далі - ЛК України) особи, винні у порушенні лісового законодавства, зокрема, у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників, несуть встановлену законом відповідальність.

Порушення лісового законодавства відповідно до статті 105 ЛК України тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні, зокрема, у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев та чагарників.

Статтею 107 ЛК України встановлено, що підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.

Відповідно до частини четвертої статті 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації і громадяни України, а також іноземні юридичні і фізичні особи та особи без громадянства зобов`язані відшкодувати шкоду, завдану ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Згідно з частиною першою та пунктом 1 частини другої статті 22 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Відповідно до частини першої статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної особи або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини (частина друга статті 1166 ЦК України).

Фактичною підставою для застосування такого виду відповідальності є вчинення особою правопорушення.

Юридичною підставою позадоговірної відповідальності є склад цивільного правопорушення, елементами якого є шкода, протиправна поведінка, причинний зв`язок між шкодою і протиправною поведінкою, вина. Відсутність хоча б одного з цих же елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.

Відтак, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях покладає на позивача обов`язок довести наявність шкоди та її розмір, протиправність поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою, та одночасно передбачає презумпцію вини; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, у деліктних правовідносинах на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності його вини, якщо позивачем доведено завдання йому шкоди.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 2 постанови від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина.

Згідно ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» шкода заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього середовища, підлягає компенсації, як правило, в повному обсязі.

Згідно розрахунку, проведеного державною екологічною інспекцією у Чернігівський області, розмір шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок спилювання дерев, у жовтні 2018 року в кв. 87 вид 20. ДП «Борзнарайагролісгосп» неподалік села В. Доч, становить 98931,13 грн.

Розрахунок суми шкоди, заподіяної державі внаслідок порушення ОСОБА_1 вимог природоохоронного законодавства, проведений позивачем згідно такс, затверджених постановою Кабінету Міністрів України №665 від 23.07.2008р., не оспорюється відповідачем і є вірним.

Відповідно до ст. 12 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», громадяни України зобов`язані берегти природу, охороняти, раціонально використовувати її багатства відповідно до вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища, здійснювати діяльність з додержанням вимог екологічної безпеки, інших екологічних нормативів та лімітів використання природних ресурсів, а також компенсувати шкоду, заподіяну негативним впливом на природне середовище.

Основними принципами охорони навколишнього природного середовища є, крім іншого, компенсація шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища (ст. 3 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»).

Таким чином, позивачем надано достатні і належні докази розміру збитків, заподіяних лісовому господарству незаконними діями відповідача спричиненими незаконною рубкою дерев.

Відповідно до ст.141 ЦПК України з відповідача на користь позивача необхідно стягнути сплачений ним при подачі позовної заяви судовий збір в сумі 2102,00 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст.22, 1166 ЦК України, ст.105, 107 ЛК України, ст.68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст.2, 3, 12, 19, 23, 76-89, 141, 258-268 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В :

Позов керівника Бахмацької місцевої прокуратури - задовольнити повністю.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , на користь Височанської сільської ради Борзнянського району Чернігівській області збитки, заподіяні внаслідок незаконної порубки дерев (р/р- НОМЕР_1 , код ЄДРПОУ-04414810) в розмірі 98931,13 грн.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Чернігівської обласної прокуратури (рахунок UA 0006008, код ЄДРПОУ-02910114, ДКСУ м. Київ) 2102,00 грн. судового збору.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його складання.

Відповідач, якому повне заочне рішення суду не було вручене в день його складання, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд, якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного тексту заочного рішення суду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення рішення може бути оскаржене відповідачем до Чернігівського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення. Апеляційна скарга подається через Борзнянський районний суд Чернігівської області до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Повний текст рішення виготовлено 26 листопада 2020 року.

Суддя Ріхтер В.В.