справа №619/3847/15-ц
провадження №8/619/2/20
РІШЕННЯ

іменем України

24 листопада 2020 року м. Дергачі

Дергачівський районний суд Харківської області

у складі: головуючого судді - Кононихіної Н.Ю.

за участю секретаря судового засідання - Мєщан І.О.

розглянув у відкритому судовому засіданні в місті Дергачі

заяву ОСОБА_1 «про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами»

у цивільній справі за позовом

ОСОБА_2 до ОСОБА_3 «про виключення позивача як батька дитини з актового запису про народження»

встановив:

03.08.2020 ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою про перегляд рішення Дергачівського райсуду Харківської області від 15.10.2015 у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 «про виключення відомостей про батька дитини з актового запису про народження». Із матеріалів заяви вбачається, що 15 жовтня 2015 року Дергачівським районним судом Харківської області було ухвалено рішення про виключення відомостей про батька дитини - ОСОБА_2 з актового запису № 169 від 19.08.2014 про народження ОСОБА_4 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , внесенні відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Дергачівського районного управління юстиції у Харківській області.

Згідно Наказу Міністерства юстиції України № 52/5 від 18.10.2000 «Про затвердження Правил державної реєстрації актів громадянського стану в Україні», державна реєстрація народження дитини проводиться з одночасним визначенням її походження та присвоєнням їй прізвища, власного імені та по батькові. Походження дитини визначається відповідно до Сімейного кодексу України.

Відповідно до положення статті 122 Сімейного кодексу України, дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя. Походження дитини від подружжя визначається на підставі свідоцтва про шлюб та документу закладу охорони здоров`я про народження дитини.

Як було встановлено рішенням Дергачівського райсуду Харківської області від 15.10.2015 - ІНФОРМАЦІЯ_2 народився ОСОБА_4 , про що 19 серпня 2014 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Дергачівського районного управління юстиції у Харківській області було вчинено актовий запис № 169, згідно якого батьком народженої дитини було записано саме ОСОБА_2 .

Рішення суду першої інстанції від 15.10.2015 ґрунтувалось на поясненнях та доводах заявника позовної заяви, а саме що з моменту реєстрації шлюбу (12.10.2013) до моменту народження ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) пройшло менше дев`яти місяців. Задовольняючи позовні вимоги ОСОБА_2 суд прийняв до уваги наданий позивачем доказ, а саме аналіз сіменної рідини № Е-587, здійснений медичним центром «Екомед», а також визнання відповідачем позову у судовому засіданні, що підтверджується технічним записом судового засідання.

Якщо дослідити наданий позивачем результат аналізу, то вбачається, що датою відібрання біоматеріалу є 05.03.2015, а датою видачі результатів є 31.08.2015, тобто з моменту відібрання біоматеріалу і до моменту отримання результатів минуло шість місяців.

Однак, згідно інформації розміщеній на офіційному сайті медичного центру «Екомед», строк виконання аналізу сімейної рідини (спермограмма) становить один робочий день.

При цьому на адвокатський запит, заявником було отримано відповідь ПП «Екомед» (вих.№ 156 від 18.06.2020). У вказаній відповіді фактично повідомляється, що ОСОБА_2 здійснив підробку лабораторних досліджень, що були надані ним до суду першої інстанції в 2015 році і на підставі яких суд ухвалив рішення. Так ПП «Екомед» було повідомлено, що жодних висновків та діагнозів (щодо безпліддя чи інше) лабораторією «Екомед» не здійснюється; ніяких власноручно здійснених записів або приміток на результаті аналізу не допускається В обґрунтування відповіді - ПП «Екомед» було надано копію лабораторних досліджень, що дійсно були видані ОСОБА_2 , в яких наявні тільки проведені дослідження без приміток та інших записів. Таким чином, позивачем ОСОБА_2 був наданий до суду підроблений результат аналізу при вирішенні позову по суті.

Одночасно з вищевикладеним, Верховний суд України в положеннях Постанови Пленуму від 15.05.2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», з метою забезпечення правильного й однакового застосування судами законодавства у справах про визнання або оспорювання батьківства, материнства та стягнення аліментів роз`яснив, що оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень (ст. 136 СК ), - шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини.

Особа, яка в момент реєстрації її батьком дитини знала, що не є таким, а також особа, яка дала згоду на штучне запліднення своєї дружини, не мають права оспорювати батьківство.

Судом першої інстанції не встановлювалось кровне споріднення між ОСОБА_2 та його сином ОСОБА_4 , результати аналізу, який суд прийняв як беззаперечний доказ відсутності можливості ОСОБА_2 зачати дитину не є належним доказом за позовом останнього у розумінні п.2 статті 136 СК України (в редакції, що діяла на час розгляду справи у суді першої інстанції).

Згідно ст. 426 ЦПК України заяви про перегляд судових рішень за нововиявленими або виключними обставинами за формою та змістом повинні відповідати вимогам цього Кодексу щодо оформлення заяв до суду першої інстанції. У заяві зазначаються, зокрема, у разі пропуску строку на подання заяви - клопотання про його поновлення.

Тому заявник просила поновити строк для подання заяви про перегляд судового рішення, т.я. хоча заявник отримав лист-відповідь від ПП «Екомед» в останні дні червня 2020 року, проте не мав можливості звернутися до суду першої інстанції із заявою про перегляд рішення суду від 15.10.2015 за нововиявленими обставинами, оскільки справа №619/3847/15-ц знаходилась у Харківському апеляційному суді;

задовольнити заяву про перегляд рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 15.10.2015 за нововиявленими обставинами та скасувати рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 15.10.2015;

прийняти нове рішення, яким відмовити ОСОБА_2 у задоволенні позовних вимог повністю.

У судовому засіданні заявник ОСОБА_1 та її представник підтримали заявлені вимоги.

У судовому засіданні позивач ОСОБА_2 та його представник просили відмовити у задоволенні вимог заявника.

Дослідивши подану заяву про перегляд рішення за нововиявленими обставинами, матеріали цивільної справи, суд дійшов до наступного висновку.

Як встановлено матеріалами справи, рішенням Дергачівського райсуду Харківської області від 15.10.2015 виключено відомості про батька - ОСОБА_2 з актового запису №169 від 19.08.2014 про народження ОСОБА_4 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_2 , внесені відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Дергачівського районного управління юстиції у Харківській області.

Відповідно до ч. 1 ст. 423 ЦПК України рішення, постанова або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими обставинами.

Згідно п.1 ч. 2 ст. 423 ЦПК України підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи.

Відповідно до п. 3 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв`язку з нововиявленими обставинами» від 30.03.2012 № 4, нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин.

Необхідними умовами нововиявлених обставин, визначених Цивільним процесуальним кодексом України є те, що вони існували на час розгляду справи; ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи; вони входять до предмета доказування у справі та можуть вплинути на висновки суду про права та обов`язки осіб, які беруть участь у справі.

Нововиявлені обставини мають підтверджуватися фактичними даними (доказами), що в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу судового рішення. Суд має право скасувати судове рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини можуть вплинути на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається.

Згідно п. 4 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв`язку з нововиявленими обставинами», вирішуючи питання про наявність нововиявлених обставин, суд повинен розмежовувати нововиявлені обставини та нові обставини.

Обставини, що обґрунтовують вимоги або заперечення сторін чи мають інше істотне значення для правильного вирішення справи, існували на час ухвалення судового рішення, але залишаються невідомими особам, які беруть участь у справі, та стали відомими тільки після ухвалення судового рішення, є нововиявленими обставинами.

За положеннями ч. 3 ст. 429 ЦПК України за результатами перегляду судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами суд може: 1) відмовити в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами та залишити відповідне судове рішення в силі; 2) задовольнити заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, скасувати відповідне судове рішення та ухвалити нове рішення чи змінити рішення; 3) скасувати судове рішення і закрити провадження у справі або залишити позов без розгляду.

Рішення суду першої інстанції від 15.10.2015 ґрунтувалось на поясненнях та доводах заявника позовної заяви, а саме що з моменту реєстрації шлюбу (12.10.2013) до моменту народження ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) пройшло менше дев`яти місяців. Задовольняючи позовні вимоги ОСОБА_2 суд прийняв до уваги наданий позивачем доказ, а саме аналіз сіменної рідини № Е-587, здійснений медичним центром «Екомед», а також визнання відповідачем позову у судовому засіданні, що підтверджується технічним записом судового засідання.

Якщо дослідити наданий позивачем результат аналізу, то вбачається, що датою відібрання біоматеріалу є 05.03.2015, а датою видачі результатів є 31.08.2015, тобто з моменту відібрання біоматеріалу і до моменту отримання результатів минуло шість місяців.

Однак, згідно інформації розміщеній на офіційному сайті медичного центру «Екомед», строк виконання аналізу сімейної рідини (спермограмма) становить один робочий день.

При цьому на адвокатський запит, заявником було отримано відповідь ПП «Екомед» (вих.№ 156 від 18.06.2020). У вказаній відповіді фактично повідомляється, що ОСОБА_2 здійснив підробку лабораторних досліджень, що були надані ним до суду першої інстанції в 2015 році і на підставі яких суд ухвалив рішення. Так ПП «Екомед» було повідомлено, що жодних висновків та діагнозів (щодо безпліддя чи інше) лабораторією «Екомед» не здійснюється; ніяких власноручно здійснених записів або приміток на результаті аналізу не допускається. В обґрунтування відповіді - ПП «Екомед» було надано копію лабораторних досліджень, що дійсно були видані ОСОБА_2 , в яких наявні тільки проведені дослідження без приміток та інших записів. Таким чином, позивачем ОСОБА_2 був наданий до суду підроблений результат аналізу при вирішенні позову по суті.

Судом встановлено, що 12 жовтня 2013 року між позивачем та відповідачкою був зареєстрований шлюб Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Чугуєву реєстраційної служби Чугуївського міськрайонного управління юстиції у Харківської області за актовим записом № 323. 17 березня 2014 року рішенням Дергачівського районного суду Харківської області шлюб було розірвано.

Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , виданого відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Дергачівського районного управління юстиції у Харківській області, зроблено актовий запис №169 від 19.08.2014 про народження ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 . Батьком народженої дитини згідно з ч. 1 ст. 122 Сімейного кодексу України було записано позивача.

У судовому засіданні від 24.11.2020 позивач ОСОБА_2 пояснив, що саме в аналіз сіменної рідини № Е-587 від 05.03.2015, здійснений медичним центром «Екомед» - його знайомий лікар, прізвище якого він не пам`ятає вніс записи: «особое внимание обратить на предстательную железу, астянозооспермия длительностью не менее 5 лет, требуется лечение бесплодия», при цьому лікар не підписав свої висновки, в якому лікарняному закладі проходив обстеження ОСОБА_2 він сказати не може.

У той же час заявник ОСОБА_1 у судовому засіданні від 24.11.2020 пояснила , що фактично не визнавала позов у судовому засіданні від 17.03.2015, т.я. неодноразово зверталася до позивача з тим, щоб він відмовився від позову, т.я. позивач є дійсно батьком дитини, що підтверджує технічний запис судового засідання. Однак, потім вона згадала погрози ОСОБА_2 , що він зробить її життя разом із дитиною нестерпним, аліментів платити все одно не буде, а також із гордості - заявник у судовому засіданні на питання судді відповіла, що позов визнає; боротися за себе та дитину заявник на той час не могла, т.я. не мала коштів на адвоката, дитина часто хворіла, заявник не працювала, знаходилася на утриманні своїх батьків. І тільки на теперішній час - коли адвокат перевірив довідку про аналіз сіменної рідини ОСОБА_2 заявник змогла одразу звернутися до суду із заявою про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, тому строк для звернення до суду із даною заявою не пропустила.

У судовому засіданні від 24.11.2020 свідки ОСОБА_4 та ОСОБА_5 пояснили, що були присутніми на весіллі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 . Молода сім`я проживала разом, вела спільне господарство, у дружини не було інтимних зв`язків з іншими чоловіками. Приблизно впродовж місяця після весілля ОСОБА_3 завагітніла, повідомила про цю новину чоловіка, який був радий, визнавав батьківство щодо дитини, яка буде народжуватись, турбувався про дружину та здоров`я маляти. Однак, невдовзі сталася сварка між ОСОБА_2 та ОСОБА_4 , т.я. фактично ОСОБА_2 змушував батьків дружини розпорядитися їх майном на користь дочки, а батьки цього не хотіли. В результаті конфліктів ОСОБА_2 покинув сім`ю, а ОСОБА_3 , будучи вагітною, не сповістила про це суд і звернулася до суду про розірвання шлюбу, т.я. злякалася погроз ОСОБА_2 , що він зробить її життя разом із дитиною нестерпним, аліментів платити все одно не буде.

За таких обставин суд вважає передчасним висновок у рішенні Дергачівського райсуду Харківської області від 15.10.2015, а саме: «Відповідно до аналізу сіменної рідини № Е-587 (сперматограми), проведеного Медичним Центром «Екомед» в графі примітка, зазначається, що особливу увагу звернути на передміхурову залозу. Астенозооспермія тривалістю не менше 5 років. Потребується лікування безпліддя. З вищезазначеного слідує, що на час зачаття дитини у нього було безпліддя і він не міг бути біологічним батьком дитини».

Європейський суд з прав людини зазначив, що процедура скасування остаточного судового рішення у зв`язку із нововиявленими обставинами передбачає, що існує доказ, який раніше не міг бути доступний, однак він міг би призвести до іншого результату судового розгляду. Ця процедура є характерною для правових систем багатьох держав-учасниць. Зазначена процедура сама по собі не суперечить принципу правової визначеності доти, доки вона використовується задля виправлення помилок, допущених під час здійснення правосуддя (PRAVEDNAYA v. RUSSIA, № 69529/01, § 27, 28, ЄСПЛ, від 18 листопада 2004 року).

Таким чином, наявність наведених обставин, що не були відомі заявнику, а також суду під час розгляду справи, є істотними для справи обставинами, які, відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 423 ЦПК України, дають підстави для перегляду рішення суду 15.10.2015 у зв`язку із ново виявленими обставинами.

Суд вважає що заявник ОСОБА_1 не пропустила строк звернення у суд із заявою про скасування судового рішення за нововиявленими обставинами, т.я. тільки на запит адвоката від 18.06.2020 отримала дійсні аналізи сіменної рідини позивача ОСОБА_2 № Е-587 від 05.03.2015.

На підставі та керуючись статтями 136, 140 СК України, статтями 10, 12, 13, 76-78, 141, 259, 263-265, 352, 354, 355, 423-429 ЦПК України, суд,

вирішив:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Дергачівського райсуду Харківської області від 15 жовтня 2015 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 «про виключення відомостей про батька дитини з актового запису про народження» - задовольнити.

Скасувати судове рішення Дергачівського райсуду Харківської області від 15 жовтня 2015 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 «про виключення відомостей про батька дитини з актового запису про народження».

Відмовити у задоволенні позову ОСОБА_2 до ОСОБА_3 «про виключення відомостей про батька дитини з актового запису про народження».

З набранням законної сили новим судовим рішенням втрачають законну силу судові рішення інших судів у цій справі (ч.6 ст. 429 Цивільного процесуального кодексу України).

Судове рішення, ухвалене за результатами перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами, може бути переглянуте на загальних підставах.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

У відповідності до п.п. 15.5 п.п. 15 п.1 Розділу ХІІІ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Суддя Н. Ю. Кононихіна