Справа № 236/3900/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 грудня 2020 року Краснолиманський міський суд Донецької області у складі:

головуючої судді Шаньшиної М.В.,

за участю секретаря Грицай Н.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження в м. Лиман за відсутності сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

17.11.2020 року позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, обґрунтувавши свої вимоги тим, що між нею та відповідачем 18.08.2006 року був укладений шлюб, зареєстрований відділом реєстрації актів цивільного стану Краснолиманського міського управління юстиції Донецької області, актовий запис № 129, від шлюбу сторони мають малолітню дитину: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Сім`я розпалася у травні 2020 року з причин різних поглядів на життя, нерозуміння одне одного, у зв`язку з чим між подружжям були втрачені почуття любові та поваги одне до одного. За таких обставин позивач вважає, що сім`я розпалась остаточно, подальше спільне проживання та збереження сім`ї неможливе, просить шлюб розірвати.

Позивач ОСОБА_1 належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи, для участі в судовому засіданні не прибула, просила справу розглянути без її участі, позовні вимоги підтримала повністю, про що суду надала відповідну заяву (а.с. 20).

Відповідач ОСОБА_2 , був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, для участі в судовому засіданні не прибув, надав заяву, в якій позовні вимоги визнав, справу просив розглянути без його участі(а.с.22).

Виходячи з наведеного, а також з положень ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою всіх учасників справи, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Судом встановлено, що між сторонами 18.08.2006 року був укладений шлюб, зареєстрований відділом реєстрації актів цивільного стану Краснолиманського міського управління юстиції Донецької області, актовий запис № 129(а.с.8), від шлюбу сторони мають малолітню дитину: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.9). Сім`я розпалася у травні 2020 року з причин різних поглядів на життя, нерозуміння одне одного, у зв`язку з чим між подружжям були втрачені почуття любові та поваги одне до одного. За таких обставин сім`я розпалась остаточно, подальше спільне проживання та збереження сім`ї неможливе. Майнового спору та спору по вихованню дитини сторони не мають.

Відповідно до ст.ст. 104, 105 СК України шлюб припиняється в наслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду.

Згідно з ст.112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Вивчивши матеріали справи, суд вважає, що позов обґрунтований та підлягає задоволенню у зв`язку з тим, що сторони не підтримують шлюбні відносини, позивач наполягає на розлученні та не згоден на примирення, як і відповідач. Тому суд вважає, що подальше збереження шлюбу суперечить інтересам сторін.

Відповідно до частин 1, 4 ст. 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Згідно з ч.3 ст. 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Визнання відповідачем позову не суперечить закону і не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, тому суд приймає диспозитивне розпорядження відповідача та вважає, що заявлені позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.

Крім того, враховуючи те, що при реєстрації шлюбу відповідач змінила своє дошлюбне прізвище з " ОСОБА_4 " на " ОСОБА_5 " і наполягає після розірвання шлюбу іменуватися прізвищем " ОСОБА_5 ", її клопотання слід задовольнити, оскільки відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Позивач не вимагає компенсації за понесені судові витрати, пов`язані із зверненням до суду і розглядом цивільної справи.

Керуючись ст. 21, 24, 104, 105, 110, 112, 113 СК України, ст. 12, 13, 81, 141, 142, 206, 263, 264 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу- задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 18.08.2006 року відділом реєстрації актів цивільного стану Краснолиманського міського управління юстиції Донецької області, між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , актовий запис № 129 розірвати.

Після розірвання шлюбу залишити дружині прізвище - " ОСОБА_5 ".

Рішення може бути оскаржено до Донецького апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Згідно із п/п. 15.5) п.15 розд. XIII «Перехідні положення» ЦПК України (в редакції Закону України від 03.10.2017 року № 2147-VIII) до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Текст рішення виготовлений 02.12.2020 року.

Суддя -