ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/7478/20
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"17" листопада 2020 р. суддя Дарницький районний суд м. Києва у складі головуючого судді Трусової Т.О. з секретарем судового засідання Москаленко А.П., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

У серпні 2020 р. ОСОБА_1 (далі по тексту - ОСОБА_1 , позивач) звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 (далі по тексту - ОСОБА_2 , відповідач, разом - сторони) про розірвання шлюбу.

Позов обґрунтований такими обставинами. Сторони перебувають у шлюбі, зареєстрованому 25.09.2010 Лівобережним відділом реєстрації шлюбів м. Києва з Державним центром розвитку сім`ї, актовий запис № 2137. У подружжя народилося двоє синів: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . На протязі трьох останніх років сімейне життя між сторонами поступово погіршувалося, що в кінцевому результаті призвело до фактичного припинення шлюбних відносин. Відповідач постійно нехтує сімейними цінностями, з його ініціативи між сторонами виникають сварки, свідками яких стають їхні діти, що тяжким чином впливає на їх психічний стан та кожен раз спричиняє позивачу та дітям душевні страждання.

Ухвалою від 14.09.2020 суд відкрив провадження у справі та вирішив розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Позивач подала заяву про підтримання позовних вимог, а відповідач - про визнання позову. Сторони просили провести судове засідання у їх відсутність.

Зважаючи на неявку учасників справи, фіксування судового процесу технічним засобом не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає позов обґрунтованим з таких підстав.

ОСОБА_2 та ОСОБА_1 перебувають у шлюбі, зареєстрованому 25.09.2010 Лівобережним відділом реєстрації шлюбів м. Києва з Державним центром розвитку сім`ї, актовий запис № 2137.

Подружжя має двох синів: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

З позовної заяви вбачається, що шлюб сторін існує формально: сторони не підтримують шлюбно-сімейних відносин.

Відповідно до положень статті 24 Сімейного кодексу України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження…є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість… (частини 3, 4 статті 56 Сімейного кодексу України).

За приписом частини 2 статті 112 цього Кодексу суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Отже зважаючи на те, що відповідач безумовно визнав позов, і таке визнання не суперечить закону і не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, наявні підстави для задоволення позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи.

Оскільки рішення ухвалюється на користь позивача, суд відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України покладає на відповідача сплачений позивачем судовий збір.

На підставі викладеного, керуючись статтями 5, 7, 12, 13, 76, 77, 80, 81, 89, 259, 263-265, 279 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 25.09.2010 Лівобережним відділом реєстрації шлюбів м. Києва з Державним центром розвитку сім`ї, актовий запис № 2137, між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , розірвати.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати в сумі 840,80 гривень.

Позивач: ОСОБА_1 , адреса: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , адреса: АДРЕСА_2 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя:

Повне рішення складене 17.11.2020.