УХВАЛА

щодо зустрічного забезпечення

27 листопада 2020 року м. Херсон

Херсонський міський суд Херсонської області у складі: головуючого судді Ус О.В., секретар судового засідання Трепетіна І.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань міського суду без виклику сторін цивільну справу за заявою представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Старюка Віталія Анатолійовича про застосування зустрічного забезпечення у цивільній справі №766/13279/20,

ВСТАНОВИВ:

01 вересня 2020 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_2 , у якій вона просить витребувати з чужого незаконного володіння ОСОБА_1 на її користь житловий будинок, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Разом з позовною заявою, адвокатом Харченко Д.М. подано заяву про забезпечення позову, яка задоволена ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 03.09.2020 року: накладено арешт на житловий будинок АДРЕСА_1 , що належить на праві власності ОСОБА_1 .

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 07.10.2020 року у задоволенні заяви представника ОСОБА_1 адвоката Старюка В.А. про скасування заходів забезпечення позову відмовлено.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 12 листопада 2020 року відмовлено адвокату Старюку В.А., як представнику відповідача ОСОБА_1 , у зустрічному забезпеченні позову

В судовому засіданні встановлено, що апеляційна скарга на ухвалу суду про відмову у скасуванні забезпечення позову станом на 27.11.2020 року не розглянута.

25 листопада 2020 року головуючому передана заява адвоката Старюка В.А. подана до суду 24.11.2020 року про зустрічне забезпечення позову, у якій просить застосувати до ОСОБА_2 зустрічне забезпечення у вигляді внесення позивачем на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі 284001,00 грн.

В обґрунтування заяви зазначив, що у зв`язку із вжитими судом заходами забезпечення позову, ОСОБА_1 позбавлений можливості виконати умови договору завдатку від 15.08.2020 року з огляду на те, що наявність арешту унеможливлює перереєстрацію домоволодіння. У випадку не виконання ним п.п. 1,3 договору завдатку, наступає відповідальність останнього відповідно до п. 7 договору (повернення завдатку у подвійному розмірі). Тому, несе ризик збитків 284001,00 грн. Оскільки ризик понесення збитків у вказаному розмірі він несе саме у зв`язку з забезпечення позову, то відшкодування збитків у зазначеному розмірі повинно бути забезпечено позивачем. Крім того, вказує, що позивачка не має зареєстрованого місця проживання на території України, що підтверджується копією довідки, яка знаходиться у матеріалах справі № 766/24071/19 про визнання ОСОБА_2 такою, що втратила право користування будинком АДРЕСА_1 .

Суд, дослідивши клопотання про зустрічне забезпечення позову, матеріали справи у межах вирішення зазначеного клопотання представника відповідача, встановив наступні обставини та відповідні ним правовідносини.

Відповідно до ч. 1 ст. 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Частиною 6 статті 154 ЦПК України визначено, що питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову. Якщо клопотання про зустрічне забезпечення подане після застосування судом заходів забезпечення позову, питання зустрічного забезпечення вирішується судом протягом десяти днів після подання такого клопотання. Копія ухвали про зустрічне забезпечення направляється учасникам справи не пізніше наступного дня після її постановлення.

Судом встановлено, що 03.09.2020 року ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області вжито заходи забезпечення позову за заявою адвоката позивача шляхом накладення арешту на житловий будинок АДРЕСА_1 , що належить на праві власності ОСОБА_1 .

Частиною 2 статті 154 ЦПК України визначено, що зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.

Отже, зустрічне забезпечення нерозривно пов`язане із забезпеченням позову і не може існувати без забезпечення позову.

Згідно п.2 ч.3 ст. 154 ЦПК України суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо:

- позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові;

- або суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом:

- надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів;

- вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову.

Оцінка співмірності здійснюється, крім іншого, з урахуванням співвідношення права та інтересу, які просить захистити заявник, вартості майна, на яке накладається арешт, або майнових наслідків заборони відповідачеві вчиняти певні дії.

З рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 08.07.2019 р. вбачається, що ОСОБА_2 визнана такою, що втратила право користування житловим будинком АДРЕСА_1 , рішення змінено постановою Херсонського апеляційного суду від 12.11.2019 року.

Суд не приймає як належний доказ відсутність станом на 17.12.2019 р. реєстрації ОСОБА_2 , яка була надана як відповідь на запит суду щодо підтвердження її реєстрації у справі про її виселення, оскільки ця відповідь на запит суду в іншій справі та за ним запитувалася інформація щодо конкретної адреси реєстрації АДРЕСА_1 , яка в даній відповіді не підтверджена станом на 17.12.2019 року.

Доказів, що позивачка ОСОБА_2 на час подання заяви про витребування майна з чужого незаконного володіння, а також поданння заяви про зустрічне забезпечення не має зареєстрованого місця проживання в Україні не надано.

За таких обставин суду не надано належних, достатніх та допустимих доказів щодо наявності/відсутності зареєстрованого місця проживання позивачки ОСОБА_2 в України, а тому посилання адвоката Старюка В.А. на відсутність зареєстрованого місця проживання позивачки є припущенням та не можуть бути прийняті до уваги.

Доказів наявності інших обов`язкових для суду умов для застосування зустрічного забезпечення, визначених п.2 ч.3 ст. 154 ЦПК України не надано.

Крім того, в ухвалі суду від 12.11.2020 року суд вже зазначав, що критично ставиться до доводів відповідача щодо завдання йому збитків забезпечення позову, оскільки наданий договір нотаріально не посвідчений, договір купівлі-продажу не укладався, сума зазначена у договорі вважається за таких обставин авансом, який підлягає поверненню, що свідчить про відсутність збитків у ОСОБА_1 у вигляді подвійної суми завдатку.

При таких обставинах та враховуючи предмет і підстави даного позову, відсутність доказів завдання відповідачу збитків внаслідок вжиття заходів забезпечення позову відносно спірного нерухомого майна (будинку), а також те, що заявником не надано належних та допустимих доказів на підтвердження викладених у заяві обставин, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні заяви представника відповідача про застосування заходів зустрічного забезпечення.

Ухвала в повному обсязі складена 27.11.2020 року.

Керуючись ст.154 -155, 157, 353, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви представника ОСОБА_1 адвоката Старюка В.А. про застосування зустрічного забезпечення по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про витребування майна із чужого незаконного володіння - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі в п`ятнадцятиденний строк з дня проголошення ухвали апеляційної скарги.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СуддяО. В. Ус