КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ОДЕСИ
_________________________________________________________________________________________________________________________
Провадження № 2-п/947/122/20
УХВАЛА

01.12.2020

Суддя Київського районного суду м. Одеси Петренко В.С., розглянувши заяву ОСОБА_1 про поновлення пропущеного строку на подання заяви про перегляд заочного рішення Київського районного суду м. Одеси від 15 травня 2019 року по цивільній справі №520/20187/18 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання недійсним свідоцтва на право власності на земельну ділянку,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Київського районного суду м. Одеси перебувала цивільна справа №520/20187/18 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання недійсним свідоцтва на право власності на земельну ділянку.

Заочним рішенням Київського районного суду м. Одеси від 15.05.2019 року позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання недійсним свідоцтва на право власності на земельну ділянку було задоволено. Визнано недійсним свідоцтво про право власності на нерухоме майно від 03.06.2014року, Серія САК №931197, індексний номер: 22491696, на земельну ділянку, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , площею 0,0795 га, кадастровий номер: :41:018:0040, цільове призначення: для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), видане на ім`я ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , орган державної реєстрації прав: Реєстраційна служба Одеського міського управління юстиції Одеської області, державний реєстратор: Привалова Євгенія Євгеніївна. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 витрати по сплаті судового збору у розмірі 704 грн. 80 коп.

27.11.2020 року ОСОБА_1 звернулася до Київського районного суду м. Одеси з заявою про перегляд заочного рішення Київського районного суду м. Одеси від 15 травня 2019 року по цивільній справі №520/20187/18.

Одночасно з заявою про перегляд заочного рішення суду ОСОБА_1 надала суду заяву про поновлення пропущеного строку на подання заяви про перегляд заочного рішення суду.

В обґрунтування наданої заяви ОСОБА_1 посилається на те, що копію відповідного заочного рішення суду вона отримала 22 червня 2019 року, і 15.07.2019 року вона звернулася до суду з заявою, в якій просила залишити позовну заяву ОСОБА_2 без розгляду та скасувати всі ухвалені у справі ухвали і заочне рішення від 15.06.2019 року.

Заявник вказує, що зазначила також реквізити, передбачені п.п.3 і 4 ч. 2 ст. 285 ЦПК України, додала всі потрібні докази щодо заперечення проти позовної вимоги позивача, просила залишити позовну заяву без розгляду та скасувати заочне судове рішення.

Заявник стверджує, що у неї не прийняли заяву із такою назвою та змусили закреслити фразу «та скасування заочного судового рішення», але вимога про це залишилася у заяві.

Однак, як зазначає заявник, її заява не була розглянута по суті, вона отримала відповідь про те, що її заява від 15.07.2019 року не розглядалася, оскільки рішення від

15.05.2019 року вступило в законну силу.

Заявник вказує, що при вирішенні питання про поновлення їй строку на звернення із заявою про перегляд заочного рішення, суд має виходити із аналогії закону ч.9 ст.10 ЦПК України, а також із врахування вищезазначених обставин, коли строк пропущено за незалежних від неї і поважних причин. Не може бути не поновлено строк лише із одних формальних підстав. Існування права на подання заяви про поновлення строку для вчинення процесуальної дії законодавець не обмежує певними строками.

Також, заявник стверджує, що вона не з`явилась у судові засідання під час розгляду справи, оскільки вона хворіла, їй важко було пересуватися, що призвело до необхідності негайного лікування.

З урахуванням викладеного,ОСОБА_1 звернулася до суду з заявою про поновлення пропущеного строку на подання заяви про перегляд заочного рішення.

Відповідно до автоматизованої системи документообігу заяву про перегляд заочного рішення було розподілено судді Київського районного суду м. Одеси Петренку В.С.

Ознайомившись із заявою про поновлення пропущеного строку на подачу заяви про перегляд заочного рішення суду, суд приходить до висновку, що в задоволенні вказаної заяви слід відмовити, а заяву про перегляд заочного рішення слід залишити без розгляду, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Отже, ч. 2 та ч. 3 ст. 284 ЦПК України передбачає, що заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Судом встановлено, що заочним рішенням Київського районного суду м. Одеси від 15.05.2019 року позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання недійсним свідоцтва на право власності на земельну ділянку було задоволено. Визнано недійсним свідоцтво про право власності на нерухоме майно від 03.06.2014року, Серія САК №931197, індексний номер: 22491696, на земельну ділянку, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , площею 0,0795 га, кадастровий номер: :41:018:0040, цільове призначення: для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), видане на ім`я ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , орган державної реєстрації прав: Реєстраційна служба Одеського міського управління юстиції Одеської області, державний реєстратор: Привалова Євгенія Євгеніївна. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 витрати по сплаті судового збору у розмірі 704 грн. 80 коп.

У наданій заяві про поновлення пропущеного строку на подання заяви про перегляд заочного рішення ОСОБА_1 зазначає, що про існування відповідного заочного рішення суду їй стало відомо 22 червня 2019 року, а 15.07.2019 року вона звернулася до суду з заявою, в якій просила залишити позовну заяву ОСОБА_2 без розгляду та скасувати всі ухвалені у справі ухвали і заочне рішення від 15.06.2019 року.

Разом з тим, в матеріалах справи міститься тільки заява ОСОБА_1 від 15.07.2019 року (вхід. №35248) про залишення позовної заяви без розгляду, в якій ОСОБА_1 просила суд залишити позовну заяву ОСОБА_2 до неї про визнання недійсним свідоцтва на право власності на земельну ділянку без розгляду.

Прохальна частина вказаної заяви не містить будь-яких вимог щодо скасування заочного рішення суду.

Так, 08.11.2019 року Київський районний суд м. Одеси листом повідомив ОСОБА_1 про те, що заява щодо залишення позовної заяви без розгляду судом не розглядалася, оскільки на момент її подання було увалено заочне рішення у цивільній справі №520/20187/18 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання недійсним свідоцтва на право власності на земельну ділянку.

Крім того, ОСОБА_1 стверджує, що вона не з`явилась у судові засідання під час розгляду справи, оскільки вона хворіла, їй важко було пересуватися, що призвело до необхідності негайного лікування.

Разом з тим, довідки про обстеження вбачається, що ОСОБА_1 хворіла 04 жовтня 2019 року, а відповідне заочне рішення у справі було ухвалено 15 травня 2019 року, тобто за п`ять місяців до того, як заявник захворіла.

Подана ОСОБА_1 заява про перегляд заочного рішення суду не містить жодного належного доказу, який би свідчив про поважність пропуску строку на подання заяви про перегляд заочного рішення суду.

Таким чином, ОСОБА_1 пропустила встановлений законом строк на подання заяви про перегляд заочного рішення, при цьому доказів поважності такого пропуску до заяви не надано.

Крім того, що стосується тверджень ОСОБА_1 про поважність неявки в судові засідання під час розгляду справи, слід зазначити, що матеріали справи містять поштові повідомлення про вручення відповідачу копії ухвали про відкриття провадження у справі, копії позовної заяви з додатками та судових повісток.

Тобто, відповідачу було відомо про розгляд судом вказаної справи, однаку судові засідання відповідач не з`явилась, про поважність причин відсутності не повідомила, будь-яких клопотань про відкладення розгляду справи не заявляла, відзив на позовну заяву не надала.

Більш того, вся інформація щодо розгляду даної справи висвітлена і в мережі Інтернет на офіційній сторінці Київського районного суду м. Одеси на офіційному веб-сайті судової влади, а процесуальні рішення у справі (ухвали та заочне рішення) опубліковані в ЄДРСР (http://www.reestr.court.gov.ua/) відразу після їх ухвалення.

В зв`язку з чим, суд відхиляє як необґрунтовані твердження заявника про те, що їй не було відомо про розгляд справи та про судове рішення, яке вона просить переглянути.

Варто зазначити, що право на справедливий розгляд судом, яке гарантовано пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод, має розумітися у світлі преамбули Конвенції, у відповідній частині якої зазначено, що верховенство права є спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу res judicata - принципу остаточності рішень суду. Цей принцип наголошує, що жодна зі сторін не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового рішення суду просто тому, що вона має на меті добитися нового слухання справи та нового її вирішення.

Згідно із ст.126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст.127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Заявник ОСОБА_1 пропустила строк для подання заяви про перегляд заочного рішення суду, подана заява про поновлення строку для подання заяви про перегляд заочного рішення є необґрунтованою, а викладені в ній доводи спростовуються наявними матеріалами справи.

Крім того, ОСОБА_1 до заяви про перегляд заочного рішення не надала докази, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи.

Враховуючи те, що заявником ОСОБА_1 пропущено строк на подання заяви про перегляд заочного рішення, а заява про поновлення строку не містить жодних поважних причин пропуску цього строку, а також не надано належних та допустимих доказів на підтвердження викладених в заяві обставин, суд приходить до висновку, що в задоволенні заяви ОСОБА_1 про поновлення строку на подачу заяви про перегляд заочного рішення слід відмовити.

З огляду на викладене, з урахуванням положень ч.2 ст.126 ЦПК України, а також враховуючи те, що ОСОБА_1 відмовлено в поновленні строку на подачу заяви про перегляд заочного рішення, суд вважає за необхідне залишити заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Київського районного суду м. Одеси від 15 травня 2019 року по цивільній справі №520/20187/18 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання недійсним свідоцтва на право власності на земельну ділянку без розгляду.

Керуючись ст.ст. 126, 127, 284 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про поновлення пропущеного строку на подання заяви про перегляд заочного рішення Київського районного суду м. Одеси від 15 травня 2019 року по цивільній справі №520/20187/18 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання недійсним свідоцтва на право власності на земельну ділянку відмовити.

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Київського районного суду м. Одеси від 15 травня 2019 року по цивільній справі №520/20187/18 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання недійсним свідоцтва на право власності на земельну ділянку - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили в момент її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Одеського апеляційного суду через Київський районний суд м. Одеси протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення та підписання суддею.

Суддя Петренко В. С.