П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 листопада 2020 року м. Київ

Справа № 22-13892 Головуючий у 1-й інстанції: Кисіль О. А. Унікальний № 382/2120/17 Доповідач- Пікуль А. А.

Київський апеляційний суд. Колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ у складі:

головуючого Пікуль А. А.

суддів Левенця Б. Б.

Невідомої Т. О.

за участю секретаря Осінчук Н. В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Яготинського районного суду Київської області від 16 вересня 2020 року у справі за заявою ОСОБА_1 про перегляд рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами у справі за позовом ОСОБА_1 до Яготинського районного підрозділу Приватного акціонерного товариства «Київобленерго», Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» про визнання недійсним акту, протоколу та рішення комісії і скасування рішення комісії та за позовом Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення вартості не облікованої електричної енергії,-

у с т а н о в и л а:

У серпні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Яготинського районного суду Київської області від 14 серпня 2018 року, в якій просив рішення Яготинського районного суду Київської області від 14 серпня 2018 року скасувати, визнати недійсним акт про порушення № К 040233 від 11 листопада 2017 року, складений представниками Яготинського районного підрозділу ПрАТ «Київобленерго», визнати недійсним рішення комісії по розгляду акту Яготинського районного підрозділу ПрАТ «Київобленерго», яке оформлене протоколом № 0070 від 21 листопада 2017 на засіданні комісії по розгляду акту про порушення № К040233 від 11 листопада 2017 року, скасувати рішення комісії по розгляду акту Яготинського районного підрозділу ПрАТ «Київобленерго» від 21 листопада 2017 року (протокол № 0070 від 21 листопада 2017 року) та стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати (т. 3, а.с.1-4).

Свої вимоги обґрунтовував тим, що ним отримано лист від 27 липня 2020 року № 2321/20/9-20 Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП), до якого додано відповідь на його звернення від 09 серпня 2019 року № 14054/20/9-19 із висновками комісії НКРЕКП в яких міститься інформація про істотні для справи обставини, що не були встановлені Яготинським районним судом у справі 382/2120/17, та не були і не могли бути відомі позивачу.

Підставою для перегляду рішення Яготинського районного суду Київської області від 14 серпня 2019 року у справі № 382/2120/17 за нововиявленими обставинами є прийняття рішення НКРЕКП, яке викладено в листі № 14054/20/9-19 від 09 серпня 2019 року, яким було встановлено, що ПрАТ «Київобленерго» було здійснено розрахунок обсягу та вартості не облікованої електричної енергії на підставі Акту, оформлений Протоколом № 0070, з недотриманням вимог Методики в частині визначення потужності самовільного підключення.

Ухвалою Яготинського районного суду Київської області від 16 вересня 2020 року відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Яготинського районного суду від 14 серпня 2018 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Яготинського районного підрозділу ПрАТ «Київобленерго», ПрАТ «Київобленерго» про визнання недійсним акту, протоколу та рішення комісії і скасування рішення комісії та позовом ПрАТ «Київобенерго», в особі представника Чикалова Р. Г. до ОСОБА_1 про стягнення вартості не облікованої електричної енергії.

Не погодившись з ухвалою суду, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення норм процесуального права, що призвело до прийняття незаконної та необґрунтованої ухвали, просить ухвалу районного суду скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду (т. 3, а. с. 97-101).

В порядку, передбаченому ст. 360 ЦПК України, відзиву на апеляційну скаргу до суду апеляційної інстанції не надходило.

В суд апеляційної інстанції представник Яготинського районного підрозділу ПрАТ «Київобленерго» не з`явився, про місце та час апеляційного розгляду повідомлений належним чином.

Суд ухвалив розглядати справу у відсутність представника Яготинського районного підрозділу ПрАТ «Київобленерго», оскільки відповідно до положень ч. 2 ст. 372 ЦПК неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Заслухавши доповідь судді Пікуль А. А., пояснення ОСОБА_1 , який підтримав подану апеляційну скаргу та просив суд її задовольнити, з`ясувавши обставини справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія доходить висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Судовим розглядом встановлено, що рішенням Яготинського районного суду від 14 серпня 2018 року в позові ОСОБА_1 до Яготинського районного підрозділу ПрАТ «Київобленерго», ПрАТ «Київобленерго» про визнання недійсним акту, протоколу та рішення комісії і скасування рішення комісії, відмовлено. Позов ПрАТ «Київобенерго» в особі представника Чикалова Р. Г. до ОСОБА_1 про стягнення вартості не облікованої електричної енергії, задоволено та стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПрАТ «Київобленерго» 227 570 грн 55 коп. вартості не облікованої електричної енергії, а також 3 413 грн 56 коп. судового збору.

Під час розгляду вказаної справи судом було досліджено докази по даній справі, в тому числі і акт про порушення від 11 листопада 2017 року та схему, яка в ньому міститься, що покладені в основу під час надання відповіді НКРЕКП, на звернення ОСОБА_1 .

Постановою Київського апеляційного суду від 21 лютого 2019 року рішення Яготинського районного суду Київської області від 14 серпня 2018 року залишено без змін, апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення.

Постановою Верховного Суду від 13 грудня 2019 року касаційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, рішення Яготинського районного суду Київської області від 14 серпня 2018 року та постанову Київського апеляційного суду від 21 лютого 2019 року залишено без змін.

Відмовляючи у задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд рішення за нововиявленними обставинами районний суд виходив з такого.

Заявник в основу своєї заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Яготинського районного суду Київської області від 14 серпня 2018 року покладає лист НКРЕКП від 09 серпня 2019 року на його звернення від 03 червня 2019 року, в основу якого було покладено нормативні документи, що існували задовго до розгляду справи і не можуть вважатися такими, що про них не знали і не могли знати заявник і суд.

З актом про порушення від 11 листопада 2017 року заявник був ознайомлений після його складання та не позбавлений був можливості з`ясувати усі питання щодо відшкодування вартості не облікованої електроенергії, в матеріалах справи дані документи містяться та були досліджені судом.

За таких обставин районний суд вважав, що заява про перегляд рішення Яготинського районного суду Київської області від 14 серпня 2018 року за нововиявленими обставинами не підлягає задоволенню.

При перевірці указаних висновків районного суду у контексті доводів апеляційної скарги ОСОБА_1 апеляційний суд виходить з наступного.

Виходячи з наявних у матеріалах справи та досліджених судом першої інстанції письмових доказів, обставини, що мають значення для справи, які суд вважав встановленими при вирішенні справи, є доведеними.

Висновки суду щодо наявності підстав для відмови в задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд рішення за нововиявленними обставинами відповідають обставинам справи.

Всі висновки суду першої інстанції, мотиви, з яких суд вважав встановленою наявність правових підстав для відмови в задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд рішення за нововиявленними обставинами, нормативно-правові акти, якими керувався суд при постановленні ухвали, повно та послідовно викладені у мотивувальній частині оскаржуваної ухвали (а .с. 90).

Обставин, які б дали суду апеляційної інстанції підстави для спростування указаних висновків суду, апеляційна скарга не містить.

Відповідно до ст. 423 ЦПК України рішення, постанова або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими обставинами. Відповідно до п.1 ч. 2 цієї статті підставами для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами є істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи.

Нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин.

Необхідними умовами нововиявлених обставин є , зокрема те, що вони існували на час розгляду справи; ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи; вони входять до предмета доказування у справі та можуть вплинути на висновки суду про права та обов`язки осіб, які беруть участь у справі.

Процесуальні недоліки розгляду справи, зокрема, неповне встановлення фактичних обставин справи, порушення порядку дослідження доказів, не вважаються нововиявленими обставинами.

Такі позиції наведені, зокрема, у роз`ясненнях постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30 березня 2012 року № 4 «Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв`язку з нововиявленими обставинами».

У даному випадку обставини, на які посилається ОСОБА_1 в обґрунтування своєї заяви про перегляд рішення за нововиявленими обставинами, - те, що в Акті не вказано поперечної площі перерізів та матеріалів всіх проводів (кабелів), які зображені на схемі електропостачання споживача, наведеній в акті, та використанні в схемі самовільного підключення, зокрема проводу (кабелю), до якого було здійснено самовільне підключення (використаного до дооблікового автоматичного вимикача), а тому добовий обсяг споживання електричної енергії має обчислюватись виходячи з допустимого тривалого струму, що може протікати через мінімальний діаметр проводки, для якої нормується допустимий тривалий струм, згідно з положеннями глави 1.3 ПУЕ (мідний провід з перерізом 0,5 мм/кв та допустимим тривалим струмом 11 А), не можуть вважатись підставами для перегляду рішення.

По-перше, Акт про порушення № К 040233 від 11 листопада 2017 року та протокол № 0070 від 21 листопада 2017 року були предметом розгляду як суду першої та апеляційної інстанцій так і Верхового Суду.

У даній справі, оскільки в межах предмета спору доказуванню підлягали обставини пов`язанні з конкретними порушеннями ПКЕЕ, акт порушення, протокол засідання комісії, розрахунок суми збитків, повідомлення про оплату по акту про порушення досліджувалися судами усіх інстанцій та отримали оцінку.

За наслідками розгляду справи суди першої, апеляційної та касаційної інстанцій дійшли висновку, що процедура складання акту про порушення та протоколу засідання комісії по розгляду цього акту проведена у відповідності до вимог чинного законодавства.

Отже зазначені у заяві обставини були предметом розгляду та перевірки суду, що відображено у мотивувальних частинах рішення Яготинського районного суду від 14 серпня 2018 року, постанови Київського апеляційного суду від 21 лютого 2019 року та постанови Верховного Суду від 13 грудня 2019 року (т. 2, а. с. 131-140, 199-202, 241-244).

По-друге, під час апеляційного перегляду заяви ОСОБА_1 про скасування рішення за нововиявленими обставинам та перевірки наведених ним обставин для скасування рішення суду в частині їх належності до нововиявлених апеляційним судом встановлено таке.

У акті про порушення № к040233 від 11 листопада 2017 року (т.1, а.с.14-15), у розділі третьому акту "Результати проведення вимірів параметрів схеми електропостачання споживача на дату складання акта порушень", зафіксовано наступне. На ділянці схеми "Від вихідних клем лічильника", точка вимірювання 5, матеріалом проводу (кабелю) є алюміній, переріз проводу (кабелю) складає 2,5 мм кв. На ділянці схеми "перед вхідними клемами лічильника", точка вимірювання 4, матеріалом проводу (кабелю) є алюміній, переріз проводу (кабелю) складає 2,5 мм кв. На ділянці схеми "Самовільне підключення", точка вимірювання 3, матеріалом проводу (кабелю) є мідь, переріз проводу (кабелю) складає 2,5 мм кв.(т.1, а.с.15).

З огляду на таке, суд апеляційної інстанції не може вважати достовірними відомості листа НКРЕКП № 14054/20/9-19 від 09 серпня 2019 року на звернення ОСОБА_1 від 03 червня 2019 року (т.3, а.с.7-10) про те, що в Акті не вказано поперечної площі перерізів та матеріалів всіх проводів (кабелів), які зображені на схемі електропостачання споживача, наведеній в Акті, та використані в схемі самовільного підключення.

З огляду на ці факти у контексті того, що відомості акту про порушення № к040233 від 11 листопада 2017 року (т.1, а.с.14-15) вже були предметом дослідження та оцінки судів усіх інстанцій, у суду немає підстав вважати нововиявленими обставини, на які посилається відповідач, наведені у листі НКРЕКП № 14054/20/9-19 від 09 серпня 2019 року на звернення ОСОБА_1 від 03 червня 2019 року (т.3, а.с.7-10).

Інших доводів щодо неправильності оскаржуваної ухвали апеляційна скарга не містить.

Суд апеляційної інстанції при вирішенні даної справи також вважає за необхідне наголосити на такому.

Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який, inter alia, вимагає, щоби, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів. Цей принцип передбачає повагу до остаточності судових рішень та наполягає на тому, щоб жодна сторона не могла вимагати перегляду остаточного й обов`язкового судового рішення просто задля нового розгляду та постановлення нового рішення у справі. Відступи від цього принципу є виправданими лише тоді, коли вони обумовлюються обставинами суттєвого та неспростовного характеру (див. mutatis mutandis рішення ЄСПЛ від 9 червня 2011 року у справі «Желтяков проти України» («Zheltyakov v. Ukraine», заява № 4994/04, § 42-43)).

Ураховуючи викладене, апеляційний суд доходить висновку про те, що висновки суду першої інстанції відповідають обставинам справи, доводи, викладені у апеляційній скарзі, не спростовують їх, тому підстав для скасування оскаржуваної ухвали немає.

Керуючись ст. ст. 367-368, 374-375, 381-384 ЦПК України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Яготинського районного суду Київської області від 16 вересня 2020 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення з підстав, визначених ч. 2 ст. 389 ЦПК України.

Повний текст постанови складений 27 листопада 2020 року.

Головуючий А. А. Пікуль

Судді Б. Б. Левенець

Т. О. Невідома