Справа №705/4652/20
2-о/705/157/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 листопада 2020 року м. Умань

Суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області Білик О.В. розглянувши заяву ОСОБА_1 , що подана представником заявника адвокатом Гупало М.М., заінтересовані особи: ОСОБА_2 , ТОВ «Агропроменерго», ОСОБА_3 про встановлення юридичного факту, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася через свого представника-адвоката Гупало М.М. до Уманського міськрайонного суду Черкаської області з заявою про встановлення юридичного факту. Зацікавленими особами у заяві заявник вказує: ОСОБА_2 , ТОВ «Агропроменерго», ОСОБА_3 .

У своїй заяві заявник ОСОБА_1 посилається на те, що 02.08.2005 її чоловік ОСОБА_4 уклав договір купівлі-продажу, відповідно до якого придбав у ТОВ «Агропроменерго» 11/20 часток складу «В», що складається з приміщень 12-22, загальною площею 290,0 кв.м., які знаходяться у АДРЕСА_1 . ОСОБА_4 після оформлення прав власності став власником спільного часткового майна разом з ОСОБА_2 , ТОВ «Агропроменерго» та ОСОБА_3 . Однак при реєстрації прав власності на майно вказано, що за ОСОБА_4 зареєстровано нежитлові приміщення 12-22 загальною площею 290,0 кв.м складу «В», без вказання належної частки у майні. ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 помер, після чого заявник звернулася до приватного нотаріуса про прийняття спадщини. Заявник вказує, що постановою приватного нотаріуса їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з невідповідністю відомостей у документах, а саме: не визначений склад спадкового майна, так як у правовстановлюючому документі вказано 11/20 часток складу, у витязі про реєстрацію - на цілий комплекс, у довідці БТІ вказано частину складу. У заяві заявник просить суд встановити юридичний факт, що відповідно до договору купівлі-продажу посвідченого 02.08.2005 приватним нотаріусом Уманського міського нотаріального округу Очеретяною В.В., за ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , рахується 9/50 часток у праві спільної часткової власності на комплекс нежитлових будівель за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з положеннями ч.1 ст. 19 ЦПК України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Окреме провадження призначене для розгляду справ про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов для здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Крім того, позовне провадження - це вид провадження у цивільному процесі, у якому розглядається спір про право цивільне, тобто спір, який виникає з цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин. Наявність спору про право цивільне визначає і іншу характерну рису цього провадження - участь у ньому двох сторін - позивача та відповідача.

Згідно ч.1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до п. 5 ч.2 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи, в тому числі про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Згідно з ч. 2 ст.315 ЦПК України, окрім зазначених в ч. 1 цієї статті фактів що мають юридичне значення, у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

При цьому, згідно ч.6 ст. 294 ЦПК України якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного суду України за № 5 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» роз`яснено, що суд вправі розглядати справи про встановлення факту, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки. Тобто, від встановлення такого факту залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян та встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Як роз`яснено у пункті 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року за №7 «Про судову практику у справах про спадкування» прави про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними.

Слід зазначити, що узаяві заявник вказує заінтересованими особами: ОСОБА_2 , ТОВ «Агропроменерго» та ОСОБА_3 .Однак, заінтересовані особи це суб`єкти, які можуть мати інтерес у зв`язку зі встановленням конкретного юридичного факту. Їх інтерес завжди має процесуальний та опосередкований характер. Матеріально-правового інтересу у справі такі особи не мають. Заінтересованими будуть лише ті особи, взаємовідносини яких із заявником залежать від обставин, що підлягають встановленню і можуть вплинути на їх права та обов`язки. Отже, участь у справі заінтересованих осіб обумовлюється тим, що з встановленням окремих обставин заявник може реалізувати свої права у правовідносинах, в яких беруть участь й зазначені особи, їх суб`єктивні права і обов`язки мають юридичний зв`язок із суб`єктивними правами та обов`язками заявників і опосередковуються одним і тим же встановленням певних обставин. З постанови приватного нотаріуса Уманського міського нотаріального округу Черкаської області Пархоменко Н.М. від 05.03.2020 вбачається, що спадкоємцями після смерті ОСОБА_4 є, крім заявника, дочки ОСОБА_5 та ОСОБА_6 .

Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до 1 січня 2004 року тощо.

Важливе значення має вимога про обов`язкове зазначення у заяві мети встановлення юридичного факту, оскільки мета дає можливість зробити висновок, чи дійсно цей факт є юридичним і чи тягне він правові наслідки. У заяві необхідно також вказати причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт, та навести докази його існування.

Встановлення судом певного факту в порядку непозовного провадження можливо лише тоді, коли це не призведе до виникнення спору про право, тобто коли цей факт не торкнеться прав інших осіб.

У тому разі, коли буде виявлено, що встановлення підвідомчого судові факту пов`язане з вирішенням спору про право, суд відмовляє в прийнятті заяви до розгляду в окремому провадженні.

Суддею встановлено, що відповідно до умов договору купівлі-продажу ОСОБА_4 придбав у ТОВ «Агропроменерго» 11/20 часток складу «В», що складається з приміщень 12-22, загальною площею 290,0 кв.м., які знаходяться у АДРЕСА_1 . ОСОБА_4 після оформлення прав власності став власником спільного часткового майна разом з ОСОБА_2 , ТОВ «Агропроменерго» та ОСОБА_3 . Однак при при реєстрації прав власності на майно вказано, що за ОСОБА_4 зареєстровано нежитлові приміщення 12-22 загальною площею 290,0 кв.м складу «В», без вказання його належної частки.

Заявник звернулася до ТОВ «Експерт Робота» для розрахунку частки в праві власності на нежитлову будівлю, що є частиною комплексу виробничих (нежитлових) будівель та споруд за адресою: АДРЕСА_1 . Відповідно до розрахунку частки в праві власності від 02.10.2020, розмір частки в праві власності на 11/20 частини вищевказаної нежитлової будівлі становить 9/50 частин у праві власності на комплекс нежитлових будівель та споруд.

Аналізуючи матеріали заяви, суддя приходить до висновку, що заявник фактично просить визнати певну частку у праві власності на майно, а саме на 9/50 часток у праві спільної часткової власності на комплекс нежитлових будівель за адресою: АДРЕСА_1 за померлим ОСОБА_4 .. Тобто факт, що має юридичне значення, є таким, що пов`язується з наступним вирішенням спору про право, оскільки стосується майнових прав та інтересів заявника та заінтересованих осіб.

Підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що стосуються майнових прав, не може здійснюватись у порядку окремого провадження з огляду на те, що стосується прав інших осіб.

Якщо з`ясується, що в нотаріальному порядку одержати свідоцтво про право на спадщину на частку майна померлого співвласника неможливо, то захистити своє набуде в порядку спадкування право власності на невизначену частку померлого співвласника можливо буде саме шляхом пред`явлення позову про визнання права власності на частку у спільному майні.

Відповідно до ч. 4 ст. 315 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

Беручи до уваги зазначене приходжу до висновку про те, що заявлені ОСОБА_1 вимоги про встановлення юридичного факту, не підлягають розгляду в порядку окремого провадження, оскільки зі змісту заяви вбачається спір про право між заявником та заінтересованими особами, який може бути вирішений в порядку позовного провадження.

При цьому, суд роз`яснює заявникові, що він має право звернутися до суду з позовом на загальних підставах в порядку цивільного судочинства.

Керуючись ст.ст. 19, 186, 260, 293, 294, 315, 353 ЦПК України,

У Х В А Л И В :

Відмовити у відкритті провадження у цивільній справі за заявою ОСОБА_1 , що подана представником заявника адвокатом Гупало М.М., заінтересовані особи: ОСОБА_2 , ТОВ «Агропроменерго», ОСОБА_3 про встановлення юридичного факту.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвалу суду не було вручено у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.В. Білик