Справа № 318/1648/20 Номер провадження №2/318/530/2020
"12" жовтня 2020 р. м. Кам`янка- Дніпровська
Камянсько-Дніпровський районний суд Запорізької області у складі: судді Васильченко В.В.; секретар Александрова А.А.. розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Запорізької дирекції Українського державного підприємства поштового зв`язку «Укрпошта» третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Кам`янсько-Дніпровський районний відділ державної виконавчої служби Південно-Східного міжрегіонального управління юстиції (м. Дніпро) про визнання права власності та зняття арешту з коштів боржника -
Ухвалою суду від 13.08.2020 р. відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін
В судове засідання позивач та її представник не з`явилися, на адресу суду повернулося поштове повідомлення.
Відповідач у встановлений законом строк подав відзив на позовну заяву, в якому зазначає, що зазначені в позові доводи є безпідставними та необґрунтованими, а сам позов є таким, що не підлягає задоволенню.
Представник Кам`янсько-Дніпровського ройонного відділу державної виконавчої служби Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) подав до суду заперечення на позовну заяву про зняття арешту з рахунку, в якому вказує, що позовна заява не підлягає задоволенню.
Відповідно до ч.4 ст. 19 ЦПК України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.
Згідно ч.1 ст. 274 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута малозначна справа.
Відповідно до ст. 6 Європейської конвенції з прав людини, кожен має право на справедливий суд і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.
Враховуючи, що справа розглядається без виклику сторін, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що постановою державного виконавця Кам`янсько-Дніпровського відділу державної виконавчої служби Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) від 12.05.2020 року ВП№21425616 накладено арешт на грошові кошти, що містяться на відкритих рахунках , а також на кошти на рахунках, що будуть відкритті після винесення постанови про арешт коштів боржника, в результаті чого було арештовано рахунок заробітної картки позивача. З метою забезпечення своїх прав позивач звернулася до начальника Кам`янсько-Дніпровського районного відділу державної виконавчої служби Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) з проханням скасувати постанову державного виконавця в частині накладення арешту на грошові кошти , на що отримала відповідь що на рахунку недостатньо коштів для виконання постанови та арешт може бути знятий лише за рішенням суду.
Відповідно до ст. 55 Конституції України, кожному гарантується судовий захист його прав і свобод.
Згідно зі ст. 124 Конституції України, юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі.
Відповідно до положень частини першої статті 18 Закону України «Про виконавче провадження» виконавець зобов`язаний вживати передбачених цим Законом заходів щодо примусового виконання рішень, неупереджено, ефективно, своєчасно і в повному обсязі вчиняти виконавчі дії.
Відповідно до частини третьої статті 52 Закону України «Про виконавче провадження» не підлягають арешту в порядку, встановленому цим Законом, кошти, що перебувають на рахунках із спеціальним режимом використання, спеціальних та інших рахунках, звернення стягнення на які заборонено законом. Банк, інша фінансова установа, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, у разі надходження постанови виконавця про арешт коштів, що знаходяться на таких рахунках, зобов`язані повідомити виконавця про цільове призначення рахунку та повернути постанову виконавця без виконання в частині арешту коштів, що знаходяться на таких рахунках.
Частинами першою-третьою статті 56 Закону України «Про виконавче провадження» встановлено, що арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника. Арешт на рухоме майно, що не підлягає державній реєстрації, накладається виконавцем лише після проведення його опису. Постанова про арешт майна (коштів) боржника виноситься виконавцем під час відкриття виконавчого провадження та не пізніше наступного робочого дня після виявлення майна. Виконавець за потреби може обмежити право користування майном, здійснити опечатування або вилучення його у боржника та передати на зберігання іншим особам, про що він виносить постанову або зазначає обмеження в постанові про арешт. Вид, обсяг і строк обмеження встановлюються виконавцем у кожному конкретному випадку з урахуванням властивостей майна, його значення для власника чи володільця, необхідності використання та інших обставин. Арешт накладається у розмірі суми стягнення з урахуванням виконавчого збору, витрат виконавчого провадження, штрафів та основної винагороди приватного виконавця на все майно боржника або на окремі речі.
Відповідно до пункту 1 частини четвертої статі 59 Закону України «Про виконавче провадження» підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є: отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом.
Частиною п`ятою статті 59 Закону України «Про виконавче провадження» встановлено, що арешт з майна чи коштів може бути знятий за рішенням суду. Порядок звернення стягнення на заробітну плату передбачений розділом ІХ Закону України «Про виконавче провадження».
Відповідно до статті 68 Закону України «Про виконавче провадження» стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника звертається у разі відсутності у боржника коштів на рахунках у банках чи інших фінансових установах, відсутності чи недостатності майна боржника для покриття в повному обсязі належних до стягнення сум, а також у разі виконання рішень про стягнення періодичних платежів.
Про звернення стягнення на заробітну плату виконавець виносить постанову, яка надсилається для виконання підприємству, установі, організації, фізичній особі, фізичній особі - підприємцю, які виплачують боржнику заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи.
Згідно з частиною першою статті 69 Закону України «Про виконавче провадження» підприємства, установи, організації, фізичні особи, фізичні особи підприємці здійснюють відрахування із заробітної плати, пенсії, стипендії та інших доходів боржника і перераховують кошти на відповідний рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця у строк, встановлений для здійснення зазначених виплат боржнику, а в разі якщо такий строк не встановлено, - до десятого числа місяця, наступного за місяцем, за який здійснюється стягнення. Такі підприємства, установи, організації, фізичні особи, фізичні особи підприємці що місяця надсилають виконавцю звіт про здійснені відрахування та виплати за формою, встановленою Міністерством юстиції України.
Відповідно до частини першої статті 70 Закону України «Про виконавче провадження» розмір відрахувань із заробітної плати, пенсії, стипендії та інших доходів боржника вираховується із суми, що залишається після утримання податків, зборів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування.
Відповідно до частини третьої статті 70 Закону України «Про виконавче провадження» загальний розмір усіх відрахувань під час кожної виплати заробітної плати та інших доходів боржника не може перевищувати 50 відсотків заробітної плати, що має бути виплачена працівнику, у тому числі у разі відрахування за кількома виконавчими документами. Це обмеження не поширюється на відрахування із заробітної плати у разі відбування боржником покарання у виді виправних робіт і стягнення аліментів на неповнолітніх дітей. У таких випадках розмір відрахувань із заробітної плати не може перевищувати 70 відсотків.
Норми статті 41 Конституції України встановлюють принцип непорушності права приватної власності.
Оцінюючи надані докази судом встановлено, що на рахунок позивача № НОМЕР_1 ( НОМЕР_2 ) який використовується у Енергодарському відділенні Запорізького РУ АТ КБ «ПРИВАТБАНК» для нарахування заробітної плати накладено арешт і остання позбавлена можливості отримати заробітну плату, що у повному обсязі суперечить вимогам чинного законодавства, у зв`язку з чим позов обґрунтований та підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст. 2-5, 10, 76-80, 258-259, 263-265ЦПК України, ст.ст.1,56,59,68,70 ЗУ «Про виконавче провадження», -
Позовні вимоги ОСОБА_1 до Запорізької дирекції Українського державного підприємства поштового зв`язку «Укрпошта» третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Кам`янсько-Дніпровський районний відділ державної виконавчої служби Південно-Східного міжрегіонального управління юстиції (м. Дніпро) про визнання права власності та зняття арешту з коштів боржника - задовольнити.
Постанову Державного виконавця Кам`янсько-Дніпровського районного відділу державної виконавчої служби Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) Андрієнко С.В. від 12.05.2020 року ВП №21425616 про арешт майна боржника скасувати в частині накладення арешту на грошові кошти , що надходять на рахунок ОСОБА_1 № НОМЕР_1 ( НОМЕР_2 ), відкритий у Енергодарському відділені Запорізького РУ АТ КБ «ПРИВАТБАНК», МФО 305299 як заробітна плата.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом 30 днів з дня його складення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом 20 днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Позивач має право оскаржити заочне рішення шляхом подачі апеляційної скарги до Запорізького апеляційного суду через Кам`янсько-Дніпровський районний суд Запорізької області протягом 30 днів з дня складення судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 30 днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя: В. В. Васильченко