КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ОДЕСИ
_____________________________________________________________________________________________________________________
Провадження № 2/947/3932/20
УХВАЛА

01.12.2020 року

Київський районний суд м. Одеси в складі:

головуючого - судді Петренка В.С.

за участю секретаря - Ратовсьокї А.С.,

розглянувши у підготовчому засіданні в порядку загального позовного провадження в м. Одесі заяву ОСОБА_1 про відвід судді, подану по цивільній справі за позовом

ОСОБА_2 , ОСОБА_3

до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , Державного реєстратора Лиманської державної адміністрації Одеської області Гриб Максима Петровича

про визнання дій державного реєстратора незаконними, витребування земельних ділянок, поновлення права власності,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Київського районного суду м. Одеси (суддя Петренко В.С.) перебуває цивільна справа №947/24419/20 за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , Державного реєстратора Лиманської державної адміністрації Одеської області Гриб Максима Петровича про визнання дій державного реєстратора незаконними, витребування земельних ділянок, поновлення права власності.

30.11.2020 року до канцелярії суду від ОСОБА_1 надійшла заява про відвід судді Петренка В.С. на підставі п. 4 ч. 1 ст. 36 ЦПК України.

В обґрунтування наданої заяви про відвід відповідач посилається на те, що при розподілі позовної заяви ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , підписаної адвокатом Дмитрієвим В.П., відповідальними працівниками Київського районного суду м. Одеси допущені грубі порушення вимог Положення про АСДС та вимоги статті 33 Цивільного процесуального кодексу України щодо визначення складу суду.

Відповідно до ч. 8 ст. 40 ЦПК України суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи.

Ознайомившись з заявою про відвід, суд приходить до висновку про необґрунтованість заявленого відводу, з наступних підстав.

Відповідно до ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя. Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Відповідно до ст. 37 ЦПК України суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої інстанції, не може брати участі в розгляді цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а так само у новому розгляді справи судом першої інстанції після скасування рішення суду або ухвали про закриття провадження у справі. Суддя, який брав участь у врегулюванні спору у справі за участю судді, не може брати участі в розгляді цієї справи по суті або перегляді будь-якого ухваленого в ній судового рішення. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участі у розгляді цієї самої справи в судах касаційної або першої інстанції, а також у новому розгляді справи після скасування ухвали чи рішення суду апеляційної інстанції. Суддя, який брав участь у перегляді справи в суді касаційної інстанції, не може брати участі в розгляді цієї справи в суді першої чи апеляційної інстанції, а також у новому її розгляді після скасування ухвали чи рішення суду касаційної інстанції. Суддя, який брав участь у вирішенні справи, рішення в якій було в подальшому скасовано судом вищої інстанції, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду у цій справі. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої, апеляційної, касаційної інстанцій, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з виключними обставинами у цій справі.

Згідно з п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, а наявність безсторонності повинна визначатись суб`єктивними та об`єктивними критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід враховувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступень, що свідчать про небезсторонність суду.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини (рішення від 09.11.06. у справі «Білуга проти України», від 28.10.98. у справі «Ветштайн проти Швейцарії» тощо) важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти у громадськість у демократичному суспільстві. Судді зобов`язані викликати довіру в учасників судового розгляду, а тому будь-який суддя, стосовно якого є підстави для підозри у недостатній неупередженості, повинен брати самовідвід або бути відведений.

Так, суд зазначає, що 31.08.2020 року представник ОСОБА_2 - адвокат Дмитрієв Вячеслав Петрович звернувся до Київського районного суду м. Одеси з заявою про забезпечення позову до подання позовної заяви.

Відповідно до автоматизованої системи документообігу заяву про забезпечення позову, подану до подання позовної заяви було розподілено судді Київського районного суду м. Одеси Петренку В.С.

Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 02.09.2020 року було задоволено заяву представника ОСОБА_2 - адвоката Дмитрієва Вячеслава Петровича про забезпечення позову. Накладено арешт та заборонено відчуження земельної ділянки площею 0,0317 га, кадастровий номер :34:004:0051, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 . Накладено арешт та заборонено відчуження земельної ділянки площею 0,0316 га, кадастровий номер :34:004:0052, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 . Заборонено ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) та/або будь-яким іншим особам, які діють на підставі укладеного з ним договору, за дорученням, довіреністю, тощо, проводити на земельній ділянці площею 0,0317 га, кадастровий номер :34:004:0051, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , та на земельній ділянці площею 0,0316 га, кадастровий номер :34:004:0052, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , будівельні роботи, підготовчі будівельні роботи, до розгляду справи по суті.

14.09.2020 року ОСОБА_2 та ОСОБА_3 звернулися до Київського районного суду м. Одеси з позовною заявою до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , Державного реєстратора Лиманської державної адміністрації Одеської області Гриб Максима Петровича про визнання дій державного реєстратора незаконними, витребування земельних ділянок, поновлення права власності.

Відповідно до автоматизованої системи документообігу цивільну справу було розподілено судді Київського районного суду м. Одеси Петренку В.С.

В обґрунтування наданої заяви про відвід відповідач посилається на те, що при розподілі позовної заяви ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , підписаної адвокатом Дмитрієвим В.П., відповідальними працівниками Київського районного суду м. Одеси допущені грубі порушення вимог Положення про АСДС та вимоги статті 33 Цивільного процесуального кодексу України щодо визначення складу суду, оскільки первісний розподіл справи, внаслідок якого головуючий суддя визначається на загальних підставах, відбувається в разі надходження до суду як заяви про забезпечення позову, що подається до подання позовної заяви, так і позовної заяви. Тобто, кожний з вказаних процесуальних документів є підставою для здійснення первісного авторозподілу справи між суддями відповідного суду. В свою чергу, зворотне правило діє виключно у випадку подання спочатку позовної заяви, а потім заяви про забезпечення позову, поданої після подання позовної заяви.

Відповідно до ч. 1 ст. 33 ЦПК України визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою під час реєстрації документів, зазначених у частині другій статті 14 цього Кодексу, а також в інших випадках визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ.

Відповідно до п.п. 15.4. пункту 15 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: визначення судді або колегії суддів (судді-доповідача) для розгляду конкретної справи здійснюється: до приведення Положення про автоматизовану систему документообігу суду у відповідність із цією редакцією Кодексу в частині порядку визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи, але не довше, ніж три місяці з дня набрання чинності цією редакцією Кодексу, - за допомогою автоматизованої системи документообігу суду за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Відповідно до п. 3 розділу VІІІ Положення про автоматизовану систему документообігу суду, визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи або матеріалів кримінального провадження здійснюється модулем автоматизованого розподілу шляхом: первісного розподілу справи; додаткового визначення суддів ; передачі судової справи на розгляд палати, об`єднаної або Великої Палати Верховного Суду; заміни судді в колегії або основного судді; повторного розподілу справи; передачі судової справи раніше визначеному судді, колегії суддів, палаті або об`єднаній палаті.

Відповідно до п. 31 ч. 1 розділу ІІ Положення про автоматизовану систему документообігу суду, первісний розподіл справи - визначення модулем автоматизованого розподілу головуючого судді, судді-доповідача, запасного та слідчого суддів для розгляду конкретної справи під час реєстрації в суді; заяви про видачу судового наказу; заяв, що подаються в позовному провадженні до подання позовної заяви; позовної заяви; матеріалів кримінального провадження, заяв та клопотань, на підставі яких може бути відкрите провадження у справі; заяви про відвід судді, по якій суд, що розглядає справу, прийняв рішення про необґрунтованість заявленого відводу; першої апеляційної та першої касаційної скарги на судове рішення, а також розпорядження керівника апарату (секретаріату) у випадках, передбачених цим Положенням.

Разом з тим, суд зазначає, що рішенням зборів суддів Київського районного суду м. Одеси від 07 березня 2019 було вирішено заяви про забезпечення позову, які надходять до подання позовної заяви реєструвати в автоматизованій системі Д-3 під індексом 2, тобто як позовні заяви. У разі надходження до суду позовної заяви після забезпечення позову, реєструвати її в автоматизованій системі Д-3 під індексом 2 з відміткою «для продовження розгляду» та передавати раніше визначеному складу суду, тобто судді, який розглядав заяву про забезпечення позову до подання позовної заяви. Виключення складають випадки, коли суддя, який розглядав заяву про забезпечення позову до подання позовної заяви перебуває у відпустці, лікарняному, навчанні, тощо. В такому випадку позовна заява реєструється в автоматизованій системі Д-3 під індексом 2 та розподіляється серед усіх працюючих суддів цивільної колегії.

Враховуючи викладене, суд зазначає, що саме таким чином розподіляються усі цивільні справи, які надходять до суду після заяв про забезпечення позову, які поданні до подання позовної заяви.

Таким чином, будь-яких підстав, які б викликали сумніви в упередженості судді Київського районного суду м. Одеси Петренка В.С. у розгляді даної справи, не надано, як і не надано будь-яких доказів на підтвердження обставин викладених у заяві, а тому відсутні передбачені законом підстави для задоволення відводу.

З урахуванням викладеного, суд вважає, що ті обставини, які викладені у заяві про відвід, не свідчать про упередженість або певну зацікавленість судді у наслідках розгляду цієї справи, і тому не є підставою для задоволення заяви про відвід. Будь-яких інших підстав, які викликали б сумнів в об`єктивності та неупередженості судді не встановлено.

Відповідно до ч. 3 ст. 40 ЦПК України, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід

З огляду на те, що відповідно до ст. 36 ЦПК України заявлений відвід є необґрунтованим, суд вважає за необхідне заяву передати до канцелярії Київського районного суду м. Одеси для визначення в порядку ч.1 ст. 33 ЦПК України судді, який буде вирішувати питання про відвід судді Петренка В.С.

Керуючись ст.ст. 36, 40 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Заявлений ОСОБА_1 відвід судді Петренка В.С. визнати необґрунтованим.

Заяву передати до канцелярії Київського районного суду м. Одеси для визначення в порядку ч.1 ст. 33 ЦПК України судді, який буде вирішувати питання про відвід судді Петренка В.С.

Ухвала набирає законної сили в момент її підписання суддею.

Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає, заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Петренко В. С.