Справа № 496/3939/19
Провадження № 2/496/607/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 листопада 2020 року Біляївський районний суд Одеської області у складі:

головуючого - судді Галич О.П.,

за участю:

секретаря Ткаченко В.М.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в місті Біляївка Одеської області в порядку загального провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить визнати ОСОБА_2 таким, що втратив право користування житловим будинком.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07 жовтня 2019 року, справу передано на розгляд судді Галич О.П.

Ухвалою суду від 08 жовтня 2019 року відкрито провадження у справі з проведенням підготовчого судового засідання на 03 лютого 2020 року о 11-00 годин.

03 лютого 2020 року розгляд справи було відкладено на 18 червня 2020 року о 14-00 годин у зв`язку з неявкою відповідача по справі та судом скеровано судову повістку рекомендованим листом на адресу відповідача щодо повідомлення про наступну дату судового засідання.

Позивач у підготовче судове засідання, що було призначено на 18 червня 2020 року не з`явився, був повідомлений належним чином, про що свідчить наявна в матеріалах справи розписка про повідомлення про розгляд справи.

Підготовче судове засідання було відкладено на 05 жовтня 2020 року та повідомлено позивача про наступне судове засідання шляхом надсилання СМС-повідомлення та направлення судової повістки.

Відтак у підготовчі судові засідання, що були призначені на 18 червня 2020 року, 05 жовтня 2020 року, 30 жовтня 2020 року та 30 листопада 2020 року, позивач жодного разу не з`являвся та будь-яких заяв або клопотань про відкладення слухання справи до суду не надходило.

Частиною 3 ст. 131 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до ст. 19 Закону України «Про міжнародні договори України», та ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» стала практика Європейського суду з прав людини є частиною національного законодавства та обов`язкова до застосування судами як джерело права.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 3 квітня 2008 року у справі «Пономарьова проти України» зазначено, що сторони мають вживати заходи, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження. Крім того, позивач, як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язаний з розумним інтервалом часу сам цікавитися провадженням у його справі, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Слід зазначити, що Європейський суд у своїх рішеннях наголошує на тому, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. Кожна з сторін, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу цікавитись провадженням у її справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ч. 1-2 ст. 200 ЦПК України у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті. За результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про: залишення позовної заяви без розгляду; закриття провадження у справі; закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Відповідно до ч. 5, 6 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору

Жодних заяв або клопотань про розгляд справи за його відсутності, позивач до суду не направляв, тобто позивач втратив цікавість до справи.

Враховуючи вищезазначене, суд приходить до висновку, що позовна заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без розгляду.

Особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст.ст. 44, 131, 197, 200, 223 ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Позову заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням - залишити без розгляду.

Залишення позовної заяви без розгляду не позбавляє позивача права повторно звернутися до суду з позовом.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду на протязі п`ятнадцяти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги до суду першої інстанції.

Повний текст ухвали складено 30 листопада 2020 року.

Суддя О.П. Галич