№2-п/756/91/20
УХВАЛА

24 листопада 2020 року Оболонський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Шевчука А.В.,

при секретарі - Парфенчик К.В.

за участі: заявника - ОСОБА_1 , представника заявника - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Оболонського районного суду м. Києва від 13 листопада 2019 року в справі за позовом Приватного акціонерного товариства «Акціонерне товариство «Акціонерна страхова компанія «Омега» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди,

встановив:

У червні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про перегляд заочного рішення Оболонського районного суду м. Києва від 13 листопада 2019 року в справі за позовом ПАТ «Акціонерне товариство «Акціонерна страхова компанія «Омега» до ОСОБА_1 про стягнення в порядку регресу 8 308 грн. в рахунок компенсації здійсненого страхового відшкодування.

В обґрунтування своїх вимог заявник посилався на те, що не був належним чином повідомлений про час і місце розгляду справи та не отримував викликів до суду.

Крім того, за твердженням заявника він хоч і був страхувальником забезпеченого транспортного засобу, але насправді не являється водієм, власником, або ж винуватцем пригоди, більше того не знав про факт ДТП. За таких обставин та з огляду на аналіз ст. 38 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» вважає, що мовна конструкція вказаної статті виключає подання такого позову до нього, як страхувальника.

Заявник та його представник в судовому засіданні підтримали подану заяву з зазначених у ній підстав, при цьому ОСОБА_1 підтвердив, що на час розгляду справи по суті фактично проживав за адресою квартири АДРЕСА_1 , а не за адресою місця реєстрації.

Представник ПАТ «Акціонерне товариство «Акціонерна страхова компанія «Омега» в судове засідання не з`явились, подали до суду заяву про проведення засідання за їх відсутності.

Відповідно до ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Зі змісту та конструкції даної статті вбачається, що лише за наявності сукупності цих двох умов: «відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи» можливо стверджувати про наявність підстав для скасування заочного рішення.

Згідно ст. 128 ЦПК України у разі ненадання учасниками справ інформації щодо їх адреси судова повістка фізичним особам надсилається за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.

У матеріалах справи міститься відповідь відділу з питань місця проживання/перебування фізичних осіб Оболонської РДА від 04.11.2010 року з якої вбачається, що ОСОБА_1 зареєстрований за адресою: квартири АДРЕСА_2 , при цьому, в судовому засіданні з`ясовано та підтверджено заявником, що на час розгляду справи по суті фактично проживав з батьками за адресою квартири АДРЕСА_1 за якою і здійснювався виклик в судове засідання, а не за адресою місця реєстрації.

Згідно ч.1 ст. 131 ЦПК України у разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасниками справи на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

За ч. 3 ст. 130 ЦПК України, якщо особу якій адресовано судову повістку, не виявлено в місці проживання, повістку під розписку вручають будь-кому з повнолітніх членів сім`ї. У такому випадку особа, якій адресовано повістку, вважається належним чином повідомленою про час, дату і місце судового засідання.

Таким чином, судом встановлено, що рішення Оболонського районного суду м. Києва від 13 листопада 2019 року було винесено без участі відповідача за наявності повідомлення останнього за адресою фактичного місця проживання.

Заява ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення зводиться до аналізу правових норм, позовних вимог та доказів позивача, яким була надана оцінка при ухваленні заочного рішення. При цьому, не містить посилань на належні, існуючі докази, які спростовують попередні, мають істотне значення для правильного вирішення справи і, які могли би бути підставою для безумовного скасування заочного рішення та призначення справи до розгляду в загальному порядку.

За таких обставин суд не знаходить підстав для скасування заочного рішення та призначення справи до розгляду в загальному порядку, тому заяву про перегляд заочного рішення слід залишити без задоволення.

Відповідно до ч. 4 ст. 287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

Керуючись ст.ст. 128, 130, 131, 287, 288 ЦПК України,

постановив:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Оболонського районного суду м. Києва від 13 листопада 2019 року в справі за позовом Приватного акціонерного товариства «Акціонерне товариство «Акціонерна страхова компанія «Омега» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.В. Шевчук