Народицький районний суд Житомирської області
Справа № 284/7/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ЗАОЧНЕ

30 листопада 2020 року смт.Народичі

Народицький районний суд Житомирської області в складі:

головуючого - судді Дубовика П.В.,

з секретарем Галенчик О.В.,

розглянувши у спрощеному позовному провадженні цивільну справу за позовом Акціонерного товариства Комерційний Банк „ Приват Банк " до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся з позовом до суду та просить стягнути із ОСОБА_1 на його користь заборгованість по кредитному договору в сумі 14871,86 грн., а також витрати по сплаті судового збору в сумі 2102 грн., мотивуючи свої вимоги тим, що 11 липня 2012 року між Акціонерним товариством Комерційний Банк „ПриватБанк" та відповідачем було укладено кредитний договір, за умовами якого останній отримав кредит у сумі 7640 гривень у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Відповідач зобов`язання за вказаним договором належним чином не виконав, в результаті чого і виникла вищевказана заборгованість.

Ухвалою суду від 27 січня 2020 року відкрите спрощене провадження у даній справі, яку було направлено учасникам справи. Крім того, відповідачу була направлена копія позовної заяви разом з доданими до неї документами. Також відповідачу був визначений п`ятнадцятиденний строк з дня отримання ухвали про відкриття провадження у справі для подання відзиву на позов.

Ухвалою судді Народицького районного суду Житомирської області від 30.09.2020 року по справі вирішено перейти від розгляду в порядку спрощеного провадження без виклику (повідомлення) сторін до розгляду справи в порядку спрощеного провадження з викликом (повідомленням) сторін.

Представник позивача надіслав заяву, в якій просить справу розглядати без його участі, не заперечує проти заочного розгляду справи.

Оскільки, судова повістка, ухвала суду про відкриття провадження та копія позовної заяви з додатками відповідачу направлялись за його адресою, що зареєстрована у встановленому законом порядку, враховуючи і ту обставину, що 04.11.2020 року на офіційному веб-сайті судової влади України було розміщено оголошення про виклик відповідача до Народицького районного суду Житомирської області цивільної справи №284/7/20 за позовом Акціонерного товариства Комерційний Банк „ Приват Банк " до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості (а.с.110), а тому, відповідно до ст.ст.129-131 ЦПК України, суд вважає, що він є належним чином повідомленим про час та місце розгляду в Народицькому районному суді Житомирської області цивільної справи №284/7/20 за позовом Акціонерного товариства Комерційний Банк „ Приват Банк " про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Згідно ч.2 ст.43 ЦПК України відповідач зобов`язаний добросовісно здійснювати процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки, що відповідно до принципу юридичної визначеності, як складової частини конституційного принципу верховенства права, зобов`язує відповідача самостійно цікавитися перебігом розгляду судом пред`явленого до нього позову. Тривала відсутність такого інтересу з боку відповідача свідчить про його небажання захищати свої процесуальні права.

Відповідач у встановлений судом строк відзив на позов не надав.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Вивчивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з огляду на таке.

Відповідно до ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому зазначеним кодексом, звернутися за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Статтею 13 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

11 липня 2012 року між Публічним акціонерним товариством Комерційний Банк „ПриватБанк", правонаступником якого є позивач, та ОСОБА_1 було укладено договір на отримання кредиту у розмірі 7640 гривень у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок (надалі - Договір), про що свідчать копії анкети-заяви (а.с17), довідки про умови кредитування з використанням кредитки «Універсальна» (а.с.18) й витягу з Умов та правил надання банківських послуг (надалі-Умови, а.с. 19-35).

З копії статуту Акціонерного товариства Комерційний Банк „Приват Банк", погодженого Національним Банком України 11 червня 2018 року вбачається, що згідно рішення Єдиного акціонера Банку від 21 травня 2018 року №519 було змінено тип банку з публічного та приватне акціонерне товариство та змінено найменування банку на Акціонерне товариство Комерційний Банк „Приват Банк", яке є правонаступником всіх прав та зобов`язань Публічного Акціонерного товариства Комерційний Банк „Приват Банк".

Згідно пункту 2.1.1.5.1 Умов клієнт зобов`язаний погашати заборгованість по кредиту, відсотків за його використання.

Відповідно до п.2.1.1.2.9 Договору, при непогашенні Клієнтом боргових зобов`язань за Кредитом до 25 числа місяця, що слідує за місяцем, в якому були здійснені трати, за рахунок кредиту, Клієнт сплачує Банку відсотки в розмірі, зазначеному в Тарифах, що діють на дату здійснення трат за рахунок кредиту.

Уразі виникнення прострочених зобов`язань за кредитом згідно п.2.1.1.2.11 Договору, Клієнт сплачує Банку проценти в подвійному розмірі від зазначених в Тарифах, що діють на дату нарахування.

Позивач виконав свої зобов`язання за кредитним договором у повному обсязі.

Однак відповідач не виконав умов договору, у зв`язку із чим виникла заборгованість, яка станом на 28 листопада 2019 року складає 14871,86 грн., в тому числі: 9229,60 грн. - заборгованість по тілу кредиту; 1252,71 грн. - заборгованість за відсотками, нарахованими на прострочений кредит; 3205,18 грн. - нарахована пеня; 500 гривень - штраф (фіксована частина); 684,37 грн. - штраф (процентна складова).

Відповідно до ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позивальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.

Згідно зі ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог Цивільного Кодексу, інших актів цивільного законодавства.

Відповідно до ст.546 ЦК України виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком. Договором або законом можуть бути встановлені інші види забезпечення виконання зобов`язання.

На підставі ст.548 ЦК України виконання зобов`язання (основного зобов`язання) забезпечується, якщо це встановлено договором або законом.

За таких обставин, оскільки відповідачем не вживаються заходи щодо добровільного погашення заборгованості по кредитному договору від 11 липня 2012 року, суд вважає, що права позивача порушені, оскільки відповідач не виконує взяті на себе зобов`язання, та підлягають судовому захисту.

Проте, вирішуючи питання щодо розміру заборгованості, суд звертає увагу на наступне.

Банк одночасно просить стягнути пеню та штраф, не враховуючи при цьому, що цивільно-правова відповідальність - це покладання на правопорушника основаних на законі невигідних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обов`язку новим, або у приєднанні до невиконаного обов`язку нового додаткового.

Покладання на боржника нових додаткових обов`язків як заходу цивільно-правової відповідальності має місце, зокрема, у випадку стягнення неустойки (пені, штрафу).

Відповідно до ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання (частина друга статті 549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (частина третя статті 549 ЦК України).

За положеннями статті 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.

Аналогічний висновок щодо застосування норм права викладений у постанові Верховного Суду від 19 вересня 2018 року у справі №664/2784/15-ц (провадження № 61-4835св18), де також зазначено, що при виборі того, який вид неустойки (штраф чи пеня) повинен стягуватися, слід враховувати справедливість і розумність (пункт 6 статті 3 ЦК України). Тому необхідно визначити стягнення якого виду неустойки (штрафу чи пені) є нерозумним і несправедливим, з урахуванням їх розміру.

Відтак, зважаючи, що банк не врахував вищевикладеного та не звернув увагу, що за умовами даного кредитного договору штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення - строків виконання грошових зобов`язань за кредитним договором свідчить про недотримання імперативних положень, закріплених у ст.61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне й те саме порушення (Правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 21 жовтня 2015 року у справі № 2003цс15).

Отже, чинним законодавством запроваджено заборону одночасного застосування подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення.

Тлумачення статей 3 та 549 ЦК України дозволяє стверджувати, що при виборі того який вид неустойки (штраф чи пеня) повинен стягуватися, слід враховувати справедливість і розумність (пункт 6 статті 3 ЦК України). Тому необхідно визначити стягнення якого виду неустойки (штрафу чи пені) є нерозумним і несправедливим, з урахуванням їх розміру.

На підставі викладеного, враховуючи розмір заборгованості за кредитом, вимоги розумності та справедливості, суд приходить до висновку, що вимоги позивача в частині стягнення з відповідача нарахованої пені за прострочене зобов`язання в розмірі 3205,18 грн. - не підлягають задоволенню.

Враховуючи вищезазначене, аналізуючи та оцінюючи правовідносини, що склалися, норми права, що їх регулюють, всі докази в їх сукупності, суд приходить до переконання про часткове задоволення позову та стягнення з відповідача на користь позивача заборгованості за кредитним договором від 11.07.2012 року в сумі 11666,68 грн., із них: 9229,60 грн. - заборгованість по тілу кредиту, 1252,71 грн. - заборгованість за відсотками, нарахованими на прострочений кредит, 500 гривень - штраф (фіксована частина), 684,37 грн. - штраф (процентна складова).

Позивачем сплачено судовий збір в розмірі 2102 грн.00 коп., який відповідно до ст.141 ЦПК підлягає стягненню з відповідача на користь позивача пропорційно розміру задоволених вимог, а саме в сумі 1649 грн. 02 коп. (2102х78,45%=275,99грн).

Керуючись статтею1054 ЦК України, статтями 3,10,141,263,265,273,294 ЦПК України, суд,

УХВАЛ И В:

Позов задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) на користь Акціонерного товариства Комерційний Банк „Приват Банк" (код за , р/р № НОМЕР_2 , МФО 305299) заборгованість по кредитному договору від 11 липня 2012 року в сумі 11666,68 грн.

Стягнути з ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) на користь Акціонерного товариства Комерційний Банк „ Приват Банк " (код за , р/р № НОМЕР_2 , МФО 305299) витрати по сплаті судового збору в сумі 1649,02 грн.

В задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Про перегляд заочного рішення відповідачем до Народицького районного суду Житомирської області може бути подана заява протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана позивачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Житомирського апеляційного суду через Народицький районний суд Житомирської області.

Позивач: Акціонерне товариство Комерційний банк «ПРИВАТБАНК», код за , адреса місцезнаходження: 01001, м.Київ, вулиця Грушевського, 1Д.

Відповідач: ОСОБА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , адреса місця проживання: АДРЕСА_1 .

Суддя: П. В. Дубовик