Провадження №2/521/4738/20
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

27 листопада 2020 року

Суддя Малиновського районного суду м. Одеси Мурзенко М.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , за участі третьої особи приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Трофімець Вікторії В`ячеславівни про визнання права власності, визнання недійсним договорові дарування, про витребування майна з чужого незаконного володіння,

ВСТАНОВИВ:

До Малиновського районного суду м. Одеси звернулась з позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , за участі третьої особи приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Трофімець Вікторії В`ячеславівни про визнання права власності, визнання недійсним договорові дарування, про витребування майна з чужого незаконного володіння.

Разом з позовною заявою ОСОБА_1 подано заяву про звільнення від сплати судового збору. В обґрунтування заяви позивачка посилається на те, що вона є непрацюючою пенсіонеркою за віком, має сина інваліда другої групи, який визнаний недієздатним та знаходиться під її опікою, у зв`язку з чим просить звільнити її від сплати судового збору.

Дослідивши матеріали заяви, суддя доходить висновку про відмову в задоволенні заяви з огляду на наступне.

Згідно ч.1 ст.136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до ст.8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача фізичної особи за попередній календарний рік, позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа ,яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Також з зазначених підстав суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати.

Проте, вказаною нормою Закону передбачено право суду, а не обов`язок щодо відстрочення сплати судового збору, а відповідна заява сторони розглядається виходячи із визначених нею обставин, що унеможливлюють сплату судового збору на момент звернення до суду, та підтвердження цих обставин належними та достатніми доказами. Позивач, який заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинен навести доводи і подати докази на підтвердження того, що майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

При цьому, суд звертає увагу позивача, що статтею 129 Конституції України, як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, тому самі лише обставини, пов`язані з фінансуванням скаржника, та відсутність у нього коштів для сплати судового збору не можуть вважатися безумовною підставою для звільнення від такої сплати або її відстрочення.

Враховуючи даний принцип, а також положення статті 5 Закону України «Про судовий збір», суд позбавлений права надавати перевагу будь-якій стороні, в тому числі й у питанні звільнення від сплати судового збору чи відстрочення такої сплати.

З документів, наданих позивачем на підтвердження матеріального становища вбачається, що вона є опікуном свого сина, інваліда другої групи ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який рішенням Київського районного суду м.Одеси був визнаний недієздатним.

З матеріалів позовної заяви вбачається, що позивач звертається до суду в своїх інтересах, а не в інтересах іншої особи, доказів на підтвердження у позивача інших пільг щодо сплати судового збору, суду не надано.

Враховуючи викладене, суддя не вбачає правових підстав для звільнення позивача від сплати судового збору.

За таких обставин, позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не містить ціни позову, не сплачено судовий збір у визначеній законом сумі.

Так, відповідно до п. 2 ч.1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

За змістом даної норми, під вартістю нерухомого майна розуміється грошова сума, за яку зазначене майно може бути продано в цьому населеному пункті чи місцевості на час розгляду справи.

Правові засади здійснення оцінки майна, майнових прав та професійної оціночної діяльності в Україні, її державного та громадського регулювання визначено Законом України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Згідно положень вказаного Закону, документом, що містить висновки про вартість майна, є звіт про оцінку майна. Визначення оціночної вартості здійснюється суб`єктами оціночної діяльності, які мають сертифікат суб`єкта оціночної діяльності за напрямом та спеціалізацією, що відповідають об`єкту оцінки.

Отже, відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що розмір ставки судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою становить 1% ціни позову, але не менше 0,4 відсотка розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У зв`язку з наведеним позивачу необхідно визначити ціну позову та відповідно до неї сплатити судовий збір за дві вимоги майнового характеру.

Також, в силу вимог п.п.2) п.1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою сплачується судовий збір в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 01 січня відповідного року, що на дату подання позовної заяви становить 840,80 грн., або документ, що підтверджує право на пільги щодо його сплати.

З позовної заяви вбачається, зо позивачем заявлено шість вимог немайнового характеру, а отже, позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 5044,8 грн. (840,80*6), а також, додатково судовий збір у сумі 1% ціни позову, але не менше 0,4 відсотка розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Також, звертається особлива увага позивача на вимоги, встановлені статтею 95 ЦПК України щодо доказів, які подаються до суду.

Відповідно до положень вказаної процесуальної норми письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Пунктом 5.27 Державної уніфікованої системи документації, Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації, Вимоги до оформлення документів, ДСТУ 4163-2003, затвердженого наказом Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики від 07.04.2003, № 55, визначено, що відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів "Згідно з оригіналом", назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії.

Всупереч вимог ст. 95, 177 ЦПК України, копії письмових доказів, додані до заяви, не засвідчені належним чином.

Отже, враховуючи вищевикладене, позовна заява підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом подання до суду належним чином оформленої позовної заяви (оригінал та копії за кількістю відповідачів) із зазначенням ціни позову та оригіналу квитанції про сплату судового збору відповідно до п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір».

Керуючись ст.ст. 95, 175, 176, 177, 185 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору -відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , за участі третьої особи приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Трофімець Вікторії В`ячеславівни про визнання права власності, визнання недійсним договорові дарування, про витребування майна з чужого незаконного володіння залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків 10 днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити, що у разі не усунення недоліків у встановлений судом строк позовна заява буде вважатись неподаною та буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: М.В.Мурзенко