Справа № 234/8746/20
Провадження № 2/234/2656/20
РІШЕННЯ

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 листопада 2020 року м. Краматорськ

Краматорський міський суд Донецької області

у складі: головуючого судді Сухоручко Ю.О.,

при секретарі Хоменко А.С.,

справа № 234/8746/20, провадження № 2/234/2656/20

розглянувши в судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом

ОСОБА_1 (зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 )

до

ОСОБА_2 (зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , проживає за адресою: АДРЕСА_3 )

про розірвання шлюбу,-

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

10.06.2020 року ОСОБА_1 звернулась до Краматорського міського суду Донецької області з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Свої вимоги обґрунтовує тим, що 21 листопада 2015 року вона зареєструвала шлюб з відповідачем у відділі державної реєстрації актів цивільного стану по місту Харкову Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 2921. Від шлюбу сторони мають сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає з позивачкою. Спільне життя з відповідачем не склалося. Починаючи з 5 червня 2020 року сторони спільно не проживають, спільне господарство між ними припинено, що в кінцевому результаті призвело до фактичного припинення між ними шлюбних відносин. Вважає, що збереження сім`ї неможливо, оскільки між ними немає взаємоповаги. Просить розірвати шлюб між нею та відповідачем.

Позивачка ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилась, але надала суду заяву про те, що позовні вимоги підтримує та просить справу розглянути у її відсутність, наполягала на розвіванні шлюбу. Просила не надавати повторно строк для примирення.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання, призначене на 05.11.2030 року, 13-00 годину не з`явився, про день, час та місце проведення судового засідання повідомлений належним чином. Направив на адресу суду клопотання про відкладення судового засідання в зв`язку із встановленням на всій території України карантину та зв`язку з неможливістю прибути в судове засідання на призначений день та час, просив перенести розгляд справи на інший день та час.

У судове засідання, призначене на 17.11.2020 року, 13-00 годину, відповідач ОСОБА_2 знову не з`явився, про день, час та місце проведення судового засідання повідомлений належним чином. Направив на адресу суду клопотання про відкладення судового засідання в зв`язку із встановленням на всій території України карантину та зв`язку з неможливістю прибути в судове засідання на призначений день та час, просив перенести розгляд справи на інший день та час.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі «Смірнов проти України», згідно з положеннями частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням п.1 ст.6 даної Конвенції.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях, зокрема «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07 липня 1989 року, виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було зневільовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, якщо таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.

При цьому, суд зазначає, що Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначає що, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Керуючись практикою Європейського суду з прав людини, суду необхідно виходити з того, що реалізуючи п.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності право суддя та справедливого судового розгляду кожна держава учасниця цієї Конвенції в праві встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких-не допустити в судовому процесі безладний рух. З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 року.

Суд враховує, що Постановами Кабінету Міністрів України № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» від 11 березня 2020 року, № 392 «Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та етапів послаблення протиепідемічних заходів» від 20 травня 2020 року та № 641 «Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» від 22 липня 2020 року на всій території України установлено карантин з 12 березня по 31 грудня 2020 року.

В той же час суд звертає увагу на те, що за положеннями статті 129 Конституції України, статті 2 ЦПК України одним із завдань судочинства є своєчасний розгляд справи, що відповідає положенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою кожен має право на справедливий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Наразі спрогнозувати календарну дату закінчення дії карантину на території України об`єктивно неможливо.

Зокрема, з метою дотримання вказаного принципу ст. 212 ЦПК України доповнено ч. 4 наступного змісту: під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), учасники справи можуть брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів. Підтвердження особи учасника справи здійснюється із застосуванням електронного підпису, а якщо особа не має такого підпису, то у порядку, визначеному Законом України "Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус" або Державною судовою адміністрацією України.

Крім того, ЦПК України передбачає також участь учасника справи у судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні суду, визначеному судом (ч. 6 ст. 212 ЦПК України).

Суд наголошує, що відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною передумовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін учасників справи, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні (стаття 223 ЦПК України).

Згідно ч.1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Згідно п.2 ч.2 ст. 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Згідно п.1 ч.3 ст.223 ЦПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

За таких обставин, беручи до уваги неявку в судове засідання позивача, належне його повідомлення про дату, час і місце судового засідання, неодноразовість заявлення позивачем клопотань про відкладення розгляду даної справи, не вказавши причину відкладення та у зв`язку із запровадженням карантину, а також те, що причини заявлення даного клопотання про відкладення розгляду визнано судом не поважними, оскільки учасники справи не позбавлені можливості приймати участь у судових засіданнях дистанційно, крім того, позивачем по справі не надано суду відомостей, які б свідчили, що він є безпосередньо хворим чи перебуває у самоізоляції із законодавчо встановлених підстав тощо, а тому суд вважає можливим розглянути справу у відсутності позивача ОСОБА_2 .

Ухвалою Краматорського міського суду Донецької області від 13.08.2020 року провадження по справі було відкрито в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін на 09.09.2020 року, 9-20 год.

Ухвалою Краматорського міського суду Донецької області від 13.08.2020 року позовні вимоги ОСОБА_1 в частині визначення місця проживання дитини, залишені без розгляду.

09.09.2020 року від відповідача ОСОБА_2 надійшов відзив на позовну заяву ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, який долучений до матеріалів справи, відповідно до якого відповідач ОСОБА_2 позовні вимоги не визнав через необґрунтованість.

Ухвалою Краматорського міського суду Донецької області від 09.09.2020 року, надано ОСОБА_1 та ОСОБА_2 строк для примирення до 05.11.2020 року.

Ухвалою Краматорського міського суду Донецької області від 09.09.2020 року, у задоволенні клопотання відповідача ОСОБА_2 про розгляд цивільної справи ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу за правилами загального позовного провадження, відмовлено.

РОЗГЛЯНУВШИ МАТЕРІАЛИ ЦИВІЛЬНОЇ СПРАВИ, СУД ВСТАНОВИВ:

Повно та всебічно дослідивши матеріали цивільної справи, з`ясувавши фактичні обставини справи, суд прийшов до переконання, що позовні вимоги підлягають задоволенню виходячи з наступного.

Правовідносини по даній цивільній справі регулюються Сімейним Кодексом України.

Судом встановлено, що шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 зареєстровано 21 листопада 2015 року у відділі державної реєстрації актів цивільного стану по місту Харкову Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 2921, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 (ас.4).

З матеріалів справи вбачається, що подружжя має дитину сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 (а.с.17).

Як встановлено, сторони однією сім`єю не проживають, спільне домогосподарство не ведеться, фактичні шлюбні відносини припинені.

На час розгляду справи майнові вимоги, будь-кого з сторін, суду не пред`явлені. Таким чином, до вищезазначеного суд вважає, що майнового спору між сторонами немає, примирення між ними неможливе.

Згідно до положень статті 3 СК України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають спільні права та обов`язки.

Відповідно до ч. 2 ст. 104 Сімейного кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання.

Відповідно до ст. 105 ч. 3 Сімейного кодексу України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до ст.110 СК України.

Згідно зі ст.24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст.16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя (ст.110 СК України).

Згідно ст. ст. 110, 112 Сімейного Кодексу України, шлюб розривається, якщо судом буде встановлено, що подальше спільне життя чоловіка й жінки, та збереження родини стали неможливими.

Як роз`яснено у п.10 Постанови Пленуму Верховного Суду України №11 від 21 грудня 2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умов, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.

Ухвалою Краматорського міського суду Донецької області від 09.09.2020 року, сторонам надавався строк для примирення, проте примирення не відбулося.

Отже, враховуючи, що відповідачем не надано до суду жодного доказу на підтвердження наміру зберегти сім`ю та відновити шлюбні стосунки з позивачем, а також не вбачається наміру вчинення останнім дій, направлених на примирення, враховуючи категоричність позивача щодо надання строку на примирення, суд дійшов висновку, що сім`я фактично розпалась та зберегти її неможливо, оскільки збереження сім`ї призведе до порушення інтересів кожного з подружжя та їх дитини, тому є наявні підстави для задоволення позову щодо розірвання шлюбу.

Таким чином, суд вважає, що подальше збереження сімейних відносин при сформованих взаєминах між сторонами неможливо, позивач категорично наполягає на розірванні шлюбу, перспектива відновлення родини втрачена.

Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Якщо позов задоволено частково, судові витрати присуджуються позивачеві - пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а відповідачеві - пропорційно до тієї частини позовних вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено.

При зверненні до суду позивачем було сплачено судовий збір у розмірі 840,80 грн., що підтверджується квитанцією від 10.06.2020 року.

Таким чином з відповідача на користь позивача, необхідно стягнути судовий збір у розмірі 840,80 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 4, 10, 263-217 ЦПК України, ст.ст.105 110-114 Сімейного кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 РНОКПП НОМЕР_3 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_4 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , зареєстрований 21 листопада 2015 року у відділі державної реєстрації актів цивільного стану по місту Харкову Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 2921, свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_1 .

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_4 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 РНОКПП НОМЕР_3 , витрати зі сплати судового збору в сумі 840 грн. 80 коп.

Рішення може бути оскаржено в Донецькій апеляційний суд через Краматорський міський суд Донецької області шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому рішення суду не було врученим у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення судуякщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідного рішення суду.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_4 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , проживає за адресою: АДРЕСА_3 .

Суддя Краматорського міського

суду Донецької області Ю.О. Сухоручко