ОБОЛОНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
________________________________________________________________________
Провадження №2/756/649/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 листопада 2020 року м. Київ

Оболонський районний суд м. Києва, в складі:

головуючого судді Диби О.В.

за участю секретаря П`яла Ю.Б.,

позивача ОСОБА_1

представників відповідача Полякової Л.В. , Комісара С.П. , Стукалової Г.В.

представників третьої особи Коваленка О.М., Лазнюк Є.В.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» про поновлення на роботі і виплату заробітної плати за час вимушеного прогулу та припинення дискримінації трудових і конституційних прав, позовної заяви третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору - Незалежної професійної спілки «Свобода» Комунального підприємства «Київтеплоенерго» про поновлення на роботі і виплату заробітної плати за час вимушеного прогулу та припинення дискримінації трудових і конституційних прав, -

УСТАНОВИВ:

В провадженні суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» про поновлення на роботі і виплату заробітної плати за час вимушеного прогулу та припинення дискримінації трудових і конституційних прав, позовної заяви третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору - Незалежної професійної спілки «Свобода» Комунального підприємства «Київтеплоенерго» про поновлення на роботі і виплату заробітної плати за час вимушеного прогулу та припинення дискримінації трудових і конституційних прав.

Через канцелярію суду 19.10.2020 позивачем було подано нову редакцію позовної заяви зі змісту якої убачається, що позивач керівництвом КП «Київтеплоенерго» був фактично допущений до роботи, вона приступила та виконувала роботу провідного інженера департаменту з охорони праці та техногенної безпеки СП «Київські теплові мережі» КП «Київтеплоенерго» повний робочий час, установлений на підприємстві.

З посиланням на можливість застосування приписів ст. 24 та ч.5 ст. 235 КЗпП України вказувала на те, що відповідачем не було оформлено з позивачем трудових відносин у спосіб, передбачений законодавством, однак враховуючи виконання нею обов`язків працівника відповідача, вона є такою, що перебувала у трудових відносинах з Комунальним підприємством виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго», тому підлягає поновленню на посаді.

Окрім того, посилаючись на положення ст. 237-1 КЗпП України, обґрунтовуючи тим, що неправомірне звільнення завдало моральної шкоди, яка полягає у порушенні балансу приватного життя позивача, просила стягнути з відповідача 280 000 грн. моральної шкоди.

В судовому засіданні позивач просила прийняти подану заяву та вказувала на те, що вона має право до закінчення підготовчого судового засідання змінити предмет позову.

Представники відповідача в судовому засіданні заперечували проти прийняття поданої заяви до спільного розгляду вказуючи на те, що така заява подана без дотримання вимог чинного законодавства, оскільки подана заява не є заявою про зміну предмету позову, а фактично є пред`явленням нової позовної заяви, яка не існувала на момент звернення позивача до суду із позовом у первісній і подальших редакціях. Відмітили, що можливість об`єднання декількох позовних вимог шляхом подання заяви про зміни предмету позову до вже поданого позову, процесуальним законодавством не передбачено.

Представник третьої особи підтримав вимоги позивача про прийняття до спільного розгляду позовної заяви у новій редакції з урахуванням заявленої нової позовної вимоги про стягнення моральної шкоди.

Заслухавши пояснення учасників, суд приходить до наступних висновків.

Як убачається із матеріалів справи, 26.09.2018 позивач звернулася до суду із позовною заявою до ПАТ «Київенерго».

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 04.10.2018 (суддя Васалатій К.А.) було відкрито загальне позовне провадження.

При зверненні до суду із позовною заявою у первісній редакції позивач посилалася на те, що підставою для звернення до суду та поновлення її на роботі в СВП «Київські теплові мережі» ПАТ «Київенерго» є неотримання роботодавцем згоди виборного органу Незалежної професійної спілки «Свобода» ПАТ «Київенерго» на звільнення позивача, членом якої вона є. Тобто, порушено процедуру звільнення працівника, що є підставою для поновлення його на посаді.

13.06.2019 позивачем було подано зміни, доповнення та уточнення до позовної заяви, в якій позивач просила визнати незаконним та скасувати наказ про її звільнення, поновити на роботі, стягнути на її користь середній заробіток за час вимушеного прогулу.

У вказаній редакції заяви позивачем було визначено відповідачами Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго», структурний відокремлений підрозділ «Київські теплові мережі» Публічного акціонерного товариства «Київенерго», третіми особами: Київська міська рада, Головне управління держпраці у Київські області, Уповноважений Верховної ради з прав людини.

В обґрунтування змін, доповнень та уточнення до позовної заяви від 13.06.2019 позивач вказувала на те, що правонаступником ПАТ «Київенерго» є Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго», тому саме ця особа є належним відповідачем. Визначила, що позовні вимоги підлягають задоволенню, оскільки роботодавцем під час її звільнення, не було отримано згоди на це виборного органу Незалежної професійної спілки «Свобода» ПАТ «Київенерго», членом якої вона є. Тобто, порушено процедуру звільнення працівника, що є підставою для поновлення позивача на посаді

11.12.2019 позивачем через канцелярію суду було подано чергові зміни, доповнення та уточнення до позовної заяви.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 16.03.2020 позовну заяву ОСОБА_1 в редакції від 11.12.2019 було прийнято до розгляду та залучено до участі у справі в якості належного відповідача Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго».

У поданій заяві позивач просить визнати незаконним та скасувати наказ СВП «Київські теплові мережі» ПАТ «Київенерго» про звільнення позивача з посади, поновити позивача ОСОБА_1 на посаді провідного інженера департаменту з охорони праці та техногенної безпеки з 14.09.2018 Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» та стягнути середній заробіток за час вимушеного прогулу.

Підставою для задоволення позовних вимог в редакції позовної заяви від 11.12.2019 позивачем визначено те, що роботодавцем під час її звільнення не було отримано згоди на це виборного органу Незалежної професійної спілки «Свобода» ПАТ «Київенерго», членом якої вона є. Тобто, порушено процедуру звільнення працівника, що є підставою для поновлення позивача на посаді.

Таким чином, матеріали справи свідчать про те, що підставою позову є недотримання роботодавцем вимог ч.1 ст. 43 КЗпП України (Розірвання трудового договору з ініціативи власника або уповноваженого ним органу за попередньою згодою виборного органу первинної профспілкової організації (профспілкового представника)).

01.10.2020 позивачем було подано чергову заяву про зміну, доповнення та уточнення позовної заяви у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» про поновлення на роботі і виплату заробітної плати за час вимушеного прогулу та припинення дискримінації трудових і конституційних прав, позовної заяви третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору - Незалежної професійної спілки «Свобода» Комунального підприємства «Київтеплоенерго» про поновлення на роботі і виплату заробітної плати за час вимушеного прогулу та припинення дискримінації трудових і конституційних прав.

Зі змісту поданої заяви убачається, що позивач ОСОБА_1 , вказуючи на можливість збільшення позовних вимог, заявляв та обґрунтовував нову позовну вимогу щодо стягнення з відповідача розміру моральної шкоду, яку позивач оцінив в сумі 280 000 грн.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 01.10.2020 було відмовлено у прийнятті заяви позивача про зміну, доповнення та уточнення позовної заяви від 01.10.2020 у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» про поновлення на роботі і виплату заробітної плати за час вимушеного прогулу та припинення дискримінації трудових і конституційних прав, позовної заяви третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору - Незалежної професійної спілки «Свобода» Комунального підприємства «Київтеплоенерго» про поновлення на роботі і виплату заробітної плати за час вимушеного прогулу та припинення дискримінації трудових і конституційних прав.

Вказана ухвала мотивована тим, що можливість об`єднання декількох позовних вимог шляхом подання заяви про зміни, доповнення чи уточнення позовних вимог до вже поданого позову процесуальним законодавством не передбачено.

19.10.2020 канцелярією суду зареєстровано позовну заяву позивача ОСОБА_1 у новій редакції з урахуванням позовної вимоги щодо стягнення моральної шкоди.

Зі змісту поданої заяви убачається, що позивач просить визнати незаконним та скасувати наказ СВП «Київські теплові мережі» ПАТ «Київенерго» про звільнення позивача з посади, поновити позивача ОСОБА_1 на посаді провідного інженера департаменту з охорони праці та техногенної безпеки з 14.09.2018 Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго», стягнути середній заробіток за час вимушеного прогулу та стягнути 280 000 грн. моральної шкоди.

У поданій позовній заяві у новій редакції від 19.10.2020 позивач посилається на те, що вона була фактично допущена до виконання роботи в КП «Київтеплоенерго», приступила та виконувала роботу повний робочий час, установлений на підприємстві, тобто вона є такою, що перебувала у трудових відносинах з КП «Київтеплоенерго», та підлягає поновленню на роботі саме до належного відповідача.

Таким чином позивач у новій редакції позовної заяви визначає іншу правову підставу для задоволення позовних вимог у зв`язку із необхідністю застосування ст. 24 та ч.5 ст. 235 КЗпП України, що попередньо заявлено не було.

Окрім того, у новій редакції позовної заяви позивач вказує на те, що внаслідок порушення відповідачем її прав, позивач зазнає певних моральних страждань. Як на підставу для звернення із позовною вимогою про стягнення моральної шкоди, позивач посилається на приписи ст. 237 - 1 КЗпП України, що попередньо заявлено також не було.

Таким чином, при зверненні до суду з позовною заявою у редакції від 19.10.2020 позивач одночасно змінює предмет та підстави позову.

Частиною 1 ст. 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ч.4 ст. 12 ЦПК України).

Отже, підставою для звернення до суду є наявність порушеного права (охоронюваного законом інтересу) і таке звернення здійснюється особою, котрій це право належить, і саме з метою його захисту. При цьому для отримання судового захисту необхідно довести законність цих прав у суді.

У позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування; зазначає ціну позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтовує розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються .

Позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Отже, позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Фактично, позивач звертаючись із позовною заявою в редакції від 19.10.2020 змінює предмет доказування, змінює обставини, якими обґрунтовує позовні вимоги і заявляє самостійні вимоги, які не були предметом розгляду до звернення до суду із вказаною редакцією позовної заяви.

Частиною 3 ст. 49 ЦПК України визначено, що до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Отже, процесуальний закон наділяє позивача правом змінити або предмет позову, або підстави позову. Одночасна зміна предмету та підстав позову не допускається.

Враховуючи наведене, суд не убачає правових підстав для прийняття до розгляду позовної заяви в редакції від 19.10.2020, оскільки в ній одночасно змінено предмет та підстави позову.

Також суд звертає увагу на те, що позивач не обмежений в можливості звернутися до суду із окремим позовом про стягнення моральної шкоди.

На підставі викладеного та керуючись ст. 4, 12, 49, 260 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у прийнятті до спільного розгляду позовної заяви позивача в редакції від 19.10.2020 у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» про поновлення на роботі і виплату заробітної плати за час вимушеного прогулу та припинення дискримінації трудових і конституційних прав, позовної заяви третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору - Незалежної професійної спілки «Свобода» Комунального підприємства «Київтеплоенерго» про поновлення на роботі і виплату заробітної плати за час вимушеного прогулу та припинення дискримінації трудових і конституційних прав.

Ухвала набирає законної сили після її проголошення суддею.

Повний текст ухвали складено 24.11.2020

Суддя: О.В. Диба