Постанова

Іменем України

18 листопада 2020 року

м. Київ

справа № 639/7313/16-ц

провадження № 61-18458св19

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Ступак О. В.,

суддів: Гулейкова І. Ю., Погрібного С. О., Усика Г. І. (суддя-доповідач),

Яремка В. В.,

учасники справи:

позивачі: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

відповідачі: Комунальне підприємство «Харківські теплові мережі», Комунальне підприємство «Жилкомсервіс»,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» на рішення Жовтневого районного суду м. Харкова від 03 квітня 2019 року у складі судді Баркової Н. В. та постанову Харківського апеляційного суду від 04 вересня 2019 року у складі колегії суддів: Маміної О. В., Бровченка І. О., Кругової С. С.,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

У вересні 2016 року ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 звернулися до суду з позовом до Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» (далі - КП «Харківські теплові мережі»), Комунального підприємства «Жилкомсервіс» (далі - КП «Жилкомсервіс») про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири.

На обгрунтування позовних вимог зазначали, що вони є співвласниками квартири АДРЕСА_1 .

Згідно з рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 20 грудня 2006 року № 1186 «Про визначення виконавців послуг у житловому фонді міста Харкова» балансоутримувачем будинку

АДРЕСА_2 є КП «Жилкомсервіс».

13 лютого 2012 року між КП «Жилкомсервіс» та КП «Харківські теплові мережі» укладений договір, за умовами якого КП «Харківські теплові мережі» здійснює технічне обслуговування внутрішньобудинкових мереж централізованого опалення та гарячого водопостачання, у тому числі у будинку АДРЕСА_2 , та виконує роботи з усунення аварій в цих системах.

23 лютого 2016 року у будинку АДРЕСА_2 на першому поверсі, стався порив стояка гарячого постачання. Установивши, що причиною пориву став неналежний стан самої труби, КП «Харківські теплові мережі» прийняло рішення про часткову заміну труби стояка гарячого водопостачання від підвалу до перекриття другого поверху, не доходячи до квартири АДРЕСА_3 .

Зважаючи на те, що на час проведення зазначених робіт, мешканці будинку (до 12 поверху) власними силами провели заміну труби стояка гарячого водопостачання на нову з нержавіючої сталі, працівники КП «Харківські теплові мережі», за його згодою виконали роботи зі з`єднання нової труби з нержавіючої сталі із залишком старої труби у квартирі АДРЕСА_3 . Оскільки у місці з`єднання труби з нержавіючої сталі із залишком старої труби, під напором води почалося протікання, співробітники КП «Харківські теплові мережі» погодилися виконати роботи по заміні дефектної ділянки труби у їх квартирі на трубу із екопластика, за умови придбання власниками квартири АДРЕСА_3 за власний рахунок комплектуючих деталей. Після закінчення робіт по заміні дефектної ділянки було проведено її гідравлічне опресування, протікань у місці з`єднання труб не було.

24 квітня 2016 року унаслідок порушення цілісності з`єднання труб у місці переходу металевої труби на пластикову трубу, відбулося залиття їх квартири гарячою водою, про що 27 квітня 2016 року представниками КП «Жилкомсервіс» та КП «Харківські теплові мережі» складений відповідний акт.

Посилаючись на те, що вартість ремонтно-відновлювальних робіт з ліквідації наслідків залиття квартири

АДРЕСА_1 , згідно з висновком судової будівельно-технічної експертизи

від 30 листопада 2017 року № 10170, складає 76 542,00 грн та, що унаслідок пошкодження майна, їм було заподіяно моральних страждань, позивачі просили стягнути солідарно з КП «Харківські теплові мережі» та КП «Жилкомсервіс» на їх користь 76 542,00 грн на відшкодування майнової шкоди, а також на відшкодування моральної шкоди на користь ОСОБА_2 , ОСОБА_1 по

7 000,00 грн, на користь ОСОБА_3 - 5 000,00 грн.

Короткий зміст ухвалених судових рішень судів попередніх інстанцій

Рішенням Жовтневого районного суду м. Харкова від 03 квітня 2019 року позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 задоволено частково.

Стягнуто з КП «Харківські теплові мережі» на користь ОСОБА_1 25 514,00 грн на відшкодування майнової шкоди та 7 000,00 грн на відшкодування моральної шкоди.

Стягнуто з КП «Харківські теплові мережі» на користь ОСОБА_2 25 514,00 грн на відшкодування майнової шкоди та 7 000,00 грн на відшкодування моральної шкоди.

Стягнуто з КП «Харківські теплові мережі» на користь ОСОБА_3 25 514,00 грн на відшкодування майнової шкоди та 5 000,00 грн на відшкодування моральної шкоди.

Вирішено питання розподілу судових витрат.

Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 20 грудня 2006 року № 1186 КП «Харківські теплові мережі» визначено виконавцем послуг з утримання будинків і споруд у житловому фонді комунальної власності, а укладеним 13 лютого 2012 року між КП «Жилкомсервіс» та КП «Харківські теплові мережі» договором № 15/1 покладено на відповідача обов`язок здійснювати технічне обслуговування внутрішньобудинкових систем централізованого опалення і гарячого водопостачання та утримання їх у належному технічному стані, а отже КП «Харківські теплові мережі» є відповідальним за завдану позивачам майнову та моральну шкоду.

Постановою Харківського апеляційного суду від 04 вересня 2019 року апеляційну скаргу КП «Харківські теплові мережі» залишено без задоволення, рішення Жовтневого районного суду м. Харкова від 03 квітня 2019 року залишено без змін.

Постанова апеляційного суду мотивована тим, що суд першої інстанції правильно встановив фактичні обставини справи та застосував норми матеріального права, рішення суду є законним та обгрунтованим, а тому відсутні підстави для задоволення апеляційної скарги.

Узагальнені доводи касаційної скарги та аргументів інших учасників справи

У жовтні 2019 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга КП «Харківські теплові мережі», у якій заявник просив скасувати рішення Жовтневого районного суду м. Харкова від 03 квітня 2019 року та постанову Харківського апеляційного суду від 04 вересня 2019 року, і ухвалити нове судове рішення про відмову у задоволення позовних вимог до КП «Харківські теплові мережі», посилаючись на неправильне застосування судами попередніх інстанцій норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

Касаційна скарга обгрунтована посиланням на те, що, ухвалюючи оскаржувані судові рішення, суди попередніх інстанцій неправильно застосували пункт 7 частини другої статті 21 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, не застосували статтю 1, пункти 5, 6 частини другої статті 24, пункти 1, 7, 8 частини другої статті 25 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», статті 901, 902 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України).

Суди залишили поза увагою, що договором від 13 лютого 2012 року передбачено обов`язок КП «Харківські теплові мережі» надавати послуги з утримання будинків та прибудинкових територій у частині технічного обслуговування внутрішньобудинкових систем централізованого опалення та гарячого водопостачання і виконання робіт з усунення аварійних ушкоджень на внутрішньобудинкових системах, тобто лише здійснює технічне обслуговування внутрішньобудинкових систем опалення та гарячого водопостачання будинку та виконує роботи з усунення аварійних ушкоджень. Обов`язок проведення поточних і капітальних ремонтів житлових будинків, ані нормативно-правовим актом, ані договором з КП «Жилкомсервіс» на КП «Харківські теплові мережі» не покладено. Забезпечення виконання робіт з проведення капітального і поточного ремонтів, відповідно до положень чинного законодавства України, покладено на балансоутримувача та управителя житлового будинку, яким є КП «Жилкомсервіс».

У січні 2020 року до Верховного Суду надійшов відзив ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 на касаційну скаргу, мотивований тим, що суди попередніх інстанцій повно і всебічно з`ясували обставини справи, ухвалили законні та обгрунтовані рішення, а тому відсутні підстави для їх скасування.

Рух справи у суді касаційної інстанції

Ухвалою Верховного Суду від 25 листопада 2019 року відкрито касаційне провадження та витребувано справу з місцевого суду.

Ухвалою Верховного Суду від 29 жовтня 2020 року справу призначено до судового розгляду колегією у складі п`яти суддів в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у ній матеріалами.

Згідно з частиною другою статті 389 ЦПК України (у редакції, чинній на момент подання касаційної скарги) підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до вимог частини першої статті 400 ЦПК України (у редакції, чинній на момент подання касаційної скарги) під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Установлені судами фактичні обставини справи

Судами попередніх інстанцій установлено, що рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради Харківської області від 20 грудня 2006 № 1186 визначено виконавця житлово-комунальних послуг у житловому фонді комунальної власності територіальної громади міста Харкова: з управління будинком, спорудою або групою будинків - КП «Жилкомсервіс», з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій: КП «Харківблагоустрій», КП «Харківські теплові мережі», ДКП «Харківкомуночиствод», КП «ВТП «Вода», КСП «Харківгорліфт» та інші.

13 лютого 2012 року між КП «Жилкомсервіс», як управителем, та КП «Харківські теплові мережі», як виконавцем, укладений договір № 15/1, за умовами якого управитель доручає, а виконавець приймає на себе обов`язок надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій в частині технічного обслуговування внутрішньобудинкових систем центрального опалення та гарячого водопостачання: мережі, арматури на них, прилади та обладнання, які розміщені в межах будинку, та виконання робіт з усунення аварійних пошкоджень на внутрішньобудинкових системах, а управитель зобов`язується прийняти та оплатити виконавцю надані послуги.

Пунктами 2.3.2, 2.3.5 договору № 15/1 сторони передбачили, що виконавець зобов`язаний здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень; утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування внутрішньобудинкових систем, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені цим договором.

Згідно з пунктом 5.4 договору № 15/1 виконавець несе відповідальність, перед споживачами, які мешкають або розташовані в житлових будинках комунальної власності територіальної громади м. Харкова, за ненадання або неналежне надання виконавцем послуг, внаслідок яких було заподіяно шкоду життю, здоров`ю, майну споживача або третіх осіб, майну управителя, майну територіальної громади, яке передано на обслуговування управителю, або навколишньому природному середовищу згідно діючого законодавства.

Позивачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 є власниками квартири АДРЕСА_1 .

Відповідно до довідки КП «Жилкомсервіс» дільниці № 43 від 27 вересня

2016 року за адресою: АДРЕСА_4 , зареєстровані ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та неповнолітня ОСОБА_4 .

Відповідно до повідомлення КП «Харківські теплові мережі» від 19 жовтня

2016 року, у період з 24 лютого 2016 року по 26 лютого 2016 року у під`їзді № 2 по АДРЕСА_2 виконані наступні роботи: робітниками Новобаварської філії КП «Харківські теплові мережі» проведена заміна ділянки стояка гарячого водопостачання від запірної арматури у підвалі до квартири

АДРЕСА_3 ; ОСОБА_2 (квартира АДРЕСА_3 ) відмовився від заміни ділянки стояка у перекритті на чорну стальну трубу, яку використовують у роботі КП «Харківські теплові мережі» та власноруч придбав для виконання відповідних робіт ряд матеріалів (пластикову трубу, роз`ємне з`єднання «американка» та гайку безрізьбового обжимного з`єднання для з`єднання пластикової труби з нержавіючою трубою стояка; після виконання робіт по заміні дефектної ділянки було проведено її гідравлічне опресування, протікань не виявлено. 25 лютого 2016 року о 15 год. 50 хв. підключено гаряче водопостачання; працювала бригада аварійно-диспетчерської служби та бригада Центрального магістрального теплового району Новобаварської філії КП «Харківські теплові мережі».

24 квітня 2016 року відбулося залиття квартири позивачів.

Відповідно до акта обстеження від 27 квітня 2016 року, складеного комісією у складі начальника дільниці № 43 КП «Жилкомсервіс» Пилипець А. А., майстра дільниці № 43 Пилипова Д. А. , старшого майстра КП «Харківські теплові мережі» Шинкаренко А. С., 24 квітня 2016 року приблизно о 23 годині у квартирі АДРЕСА_1 сталося залиття гарячою водою (коридор, кухня, жилі кімнати №№ 1, 2, 3) з причини пориву на безрізьбовому з`єднанні стояка гарячого водопостачання, який проходить через вбиральню зазначеної квартири.

Згідно з висновком Товариства з обмеженою відповідальністю «Альянс»

від 15 червня 2016 року, ринкова вартість ремонтно-відновлювальних робіт з ліквідації наслідків залиття квартири АДРЕСА_1 , складає 114 363,00 грн.

11 серпня 2016 року ОСОБА_1 звернулася до директора КП «Харківські теплові мережі» із заявою про відшкодування шкоди завданої внаслідок залиття квартири, у задоволенні якої їй відмовлено з посиланням на відсутність правових підстав для задоволення таких вимог.

Відповідно до висновку судової будівельно-технічної експертизи

від 30 листопада 2017 року № 10170, складеної Харківським науково-дослідним інститутом судових експертиз імені М. С. Бокаріуса, вартість ремонтно-відновлювальних робіт по ліквідації наслідків залиття квартири АДРЕСА_1 , що сталося 24 квітня 2016 року, складає 76 542,00 грн.

Позиція Верховного Суду та нормативно-правове обгрунтування

Вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи касаційної скарги та відзиву на неї, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що касаційна скарга КП «Харківські теплові мережі» не підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до частин першої, другої статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Отже, відповідальність за завдану шкоду може наставати лише за наявності підстав, до яких законодавець відносить: наявність шкоди; протиправну поведінку заподіювача шкоди; причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача; вину. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає.

Правовідносини, що виникають між виробниками, виконавцями, споживачами у процесі створення, надання та споживання житлово-комунальних послуг, регулюються Законом України «Про житлово-комунальні послуги» від 24 червня 2004 року № 1875-ІV, у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» (зараз і надалі у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) балансоутримувач будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд (далі - балансоутримувач) - власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно із законом; управитель - особа, яка за договором з власником чи балансоутримувачем здійснює управління будинком, спорудою, житловим комплексом або комплексом будинків і споруд (далі - управління будинком) і забезпечує його належну експлуатацію відповідно до закону та умов договору; виконавець - суб`єкт господарювання, предметом діяльності якого є надання житлово-комунальної послуги споживачу відповідно до умов договору; внутрішньобудинкові системи - мережі, арматура на них, прилади та обладнання, засоби обліку та регулювання споживання житлово-комунальних послуг, які знаходяться в межах будинку, споруди.

Статтею 21 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» визначено, що виконавець зобов`язаний здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень, утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування та ремонт внутрішньобудинкових мереж, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені договором та/або законодавством.

Відповідно до пунктів 5, 6 частини другої статті 24 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» балансоутримувач зобов`язаний забезпечити умови для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів відповідно до встановлених стандартів, нормативів, норм та правил; забезпечити належні експлуатацію та утримання майна, що перебуває на його балансі.

Управитель зобов`язаний: забезпечувати експлуатацію будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд та об`єктів благоустрою, розташованих на прибудинкових територіях, згідно з умовами укладених договорів, стандартами, нормативами, нормами і правилами; здійснювати огляд основних конструктивних елементів, огороджуючих конструкцій будинків і споруд, інженерних мереж, об`єктів благоустрою, розташованих на прибудинкових територіях (зовнішніх та внутрішньобудинкових систем, під`їзних шляхів і тротуарів), і складати відповідні акти; забезпечувати здійснення профілактичних, поточних, капітальних та аварійних ремонтів відповідно до встановлених стандартами, нормативами, нормами і правилами вимог щодо строків та регламентів (пункти 1, 7, 8 частини другої статті 25 Закону України «Про житлово-комунальні послуги»).

На виконання положень статті 25 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», з метою забезпечення послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, керуючись статтею 29 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», 13 лютого 2012 року між КП «Жилкомсервіс» (управитель) та КП «Харківські теплові мережі» (виконавець) укладений договір № 15/1, відповідно до умов якого управитель доручає, а виконавець приймає на себе обов`язок надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій в частині технічного обслуговування внутрішньо будинкових систем центрального опалення та гарячого водопостачання: мережі, арматура на них прилади та обладнання, які розміщені в межах будинку та виконання робіт з усунення аварійних ушкоджень на внутрішньобудинкових системах, а управитель зобов`язується прийняти та оплатити виконавцю надані послуги.

Пунктами 2.3.2, 2.3.5 договору № 15/1 сторони передбачили, що виконавець зобов`язаний здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень; утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування внутрішньобудинкових систем, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені цим договором.

Згідно з пунктом 5.4 договору № 15/1 виконавець несе відповідальність, перед споживачами, які мешкають або розташовані в житлових будинках комунальної власності територіальної громади м. Харкова, за ненадання або неналежне надання виконавцем послуг, внаслідок яких було заподіяно шкоду життю, здоров`ю, майну споживача або третіх осіб, майну управителя, майну територіальної громади, яке передано на обслуговування управителю, або навколишньому природному середовищу згідно діючого законодавства.

Аналізуючи положення зазначеного договору у сукупності з установленими судами обставинами залиття квартири

АДРЕСА_1 гарячою водою, яке сталося з зв`язку з поривом на безрізьбовому з`єднанні стояка гарячого водопостачання, саме в місці ремонту, проведеного працівниками КП «Харківські теплові мережі», суд першої інстанції з яким погодився апеляційний суд дійшов обгрунтованого висновку про наявність правових підстав для покладення на КП «Харківські теплові мережі» обов`язку з відшкодування заподіяної позивачам майнової та моральної шкоди.

Доводи касаційної скарги заявника про невідповідність фактичним обставинам справи висновків судів попередніх інстанцій в частині щодо наявності у діях КП «Харківські теплові мережі», як виконавця житлово-комунальних послуг, вини, як обов`язкової складової цивільно-правової відповідальності за шкоду, є необгрунтованими

Законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини заподіювача шкоди; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Доведення відсутності вини у спричиненні шкоди відповідно до вимог статті 1166 ЦК України покладено на відповідача.

Заперечуючи проти заявлених позивачами вимог, КП «Харківські теплові мережі» вказувало на те, що залиття квартири АДРЕСА_1 відбулося з дефектом виявленого у придбаній ОСОБА_2 гайці безрізьбового обжимного з`єднання, використаної при з`єднані пластикової труби з нержавіючою трубою стояку. Такі доводи відповідача судами попередніх інстанцій обгрунтовано не були взяті до уваги за відсутності належних доказів на їх підтвердження. Клопотання про призначення у справі судової будівельно-технічної експертизи з метою доведення зазначених обставин КП «Харківські теплові мережі» не заявило, а отже не скористалося наданою процесуальним законом можливістю доведення перед судом відсутності своєї вини у заподіянні шкоди позивачам.

Інші наведені заявником аргументи є ідентичними доводам, що були викладені у апеляційній скарзі, містять посилання на обставини, що були предметом перевірки суду апеляційної інстанції, яким була надана належна правова оцінка. У силу повноважень, визначених статтею 400 ЦПК України (у редакції, чинній на момент подання касаційної скарги), суд касаційної інстанції не вправі здійснювати переоцінку доказів та встановлювати нові обставини

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Відповідно до частини першої статті 410 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що рішення ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Ураховуючи наведене, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що відсутні підстави для задоволення касаційної скарги КП «Харківські теплові мережі».

Щодо клопотання про передачу справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду

Згідно з частиною першою статті 404 ЦПК України питання про передачу справи на розгляд палати, об`єднаної палати або Великої Палати Верховного Суду вирішується судом за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи.

У квітні 2020 року до Верховного Суду надійшло клопотання КП «Харківські теплові мережі» про передачу справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду, яке мотивоване необхідністю відступу від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у раніше ухваленому рішенні Верховного Суду у складі колегії суддів (палати, об`єднаної палати) іншого касаційного суду (постанова Верховного Суду у складі Касаційного господарського суду від 29 січня 2019 року у справі № 922/1153/16).

Клопотання мотивоване тим, що у постанові від 29 січня 2019 року у справі

№ 922/1153/16 у подібних правовідносинах Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду дійшов висновку, що суб`єктом відповідальності за завдану позивачеві майнову шкоду, спричинену залиттям приміщення у житловому будинку, у якому КП «Жилкомсервіс» є балансоутримувачем та управителем, є саме КП «Жилкомсервіс» в силу покладених на нього обов`язків стосовно забезпечення належної експлуатації та утримання майна, що перебуває на його балансі, зокрема внутрішньобудинкових мереж.

Частиною п`ятою статті 403 ЦПК України передбачено, що суд, який розглядає справу в касаційному порядку у складі колегії або палати, має право передати справу на розгляд Великої Палати Верховного Суду, якщо дійде висновку, що справа містить виключну правову проблему і така передача необхідна для забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовчої практики.

Про передачу справи на розгляд палати, об`єднаної палати або Великої Палати Верховного Суду суд постановляє ухвалу, зокрема, із обгрунтуванням підстав, визначених у частині п`ятій статті 403 ЦПК України.

Виключна правова проблема має оцінюватися з урахуванням кількісного та якісного вимірів. Кількісний ілюструє той факт, що вона наявна не в одній конкретній справі, а у невизначеній кількості спорів, які або вже існують, або можуть виникнути з урахуванням правового питання, щодо якого постає проблема невизначеності. З погляду якісного критерію про виключність правової проблеми свідчать такі обставини, як відсутність сталої судової практики в питаннях, що визначаються, як виключна правова проблема; невизначеність на нормативному рівні правових питань, які можуть кваліфікуватися як виключна правова проблема; необхідність застосування аналогії закону чи права; вирішення правової проблеми необхідне для забезпечення принципу пропорційності, тобто належного балансу між інтересами сторін у справі. Метою вирішення виключної правової проблеми є формування єдиної правозастосовної практики та забезпечення розвитку права.

Оскільки надана заявником постанова Верховного Суду у складі Касаційного господарського суду від 29 січня 2019 року у справі № 922/1153/16, стосується відповідальності балансоутримувача та управителя за шкоду, заподіяну майну споживача, унаслідок незабезпечення ним належного стану внутрішньобудинкової мережі, що тривалий час експлуатується, тобто ухвалена за інших фактичних справи, Верховний Суд не вбачає достатніх та обгрунтованих підстав для задоволення клопотання КП «Харківські теплові мережі» про направлення справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду.

Керуючись статтями 400, 402, 409, 410, 415, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» про передачу справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду відмовити.

Касаційну скаргу Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» залишити без задоволення.

Рішення Жовтневого районного суду м. Харкова від 03 квітня 2019 року та постанову Харківського апеляційного суду від 04 вересня 2019 року залишити без змін.

Постанова є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий О. В. Ступак

Судді: І. Ю. Гулейков

С. О. Погрібний

Г. І. Усик

В. В. Яремко