УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 вересня 2020 р.

м.Харків

Справа № 639/5590/19

провадження 2/639/261/20

Жовтневий районний суд м.Харкова

у складі: головуючого - судді Єрмоленко В.Б.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові цивільну справу за позовом:

ОСОБА_1 до фізичної особи підприємця ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа приватний виконавець Родін Геннадій Вікторович про визначення часток співвласників квартири та зняття арешту та за позовом

ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , приватного виконавця Родіна Геннадія Вікторовича, третя особа - фізична особа підприємець ОСОБА_2 , про визнання частково недійсними електронних (прилюдних) торгів, визнання права власності на Ѕ частину квартири, за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , приватного виконавця Родіна Геннадія Вікторовича, Державного підприємства "Сетам", третя особа: Фізична особа-підприємець ОСОБА_2 , про визнання недійсними електронних торгів (аукціону) з реалізації квартири,-

ВСТАНОВИВ:

Представник ОСОБА_1 -адвокат Костів Т.З звернувся до суду 12.08.2019 з позовом до фізичної особи підприємця ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа приватний виконавець Родін Г.В. про визначення часток співвласників квартири АДРЕСА_1 та зняття арешту з Ѕ частини квартири, яка перебуває у спільній власності подружжя, накладеного постановою приватного виконавця Родіна Г.В. 02.05.2019.

Ухвалою Жовтневого районного суду м.Харкова від 15.08.2019 у задоволенні заяви про забезпечення позову шляхом зупинення продажу арештованого майна-спірної квартири відмовлено. Постановою Харківського апеляційного суду від 12.11.2019 р. зазначена ухвала змінена, викладена мотивувальна частина в редакції постанови.

23.08.2019 представник позивача уточнив позовні вимоги і просив визнати також за позивачем ОСОБА_1 право власності на частку у розмірі Ѕ квартири та зняти арешт з частини нерухомого майна.

16.12.2019 представник ОСОБА_1 змінив предмет позову на вимогу про визнання частково недійсними електронних ( прилюдних) торгів, проведених 12 серпня 2019 щодо продажу Ѕ частини квартири відповідачці ОСОБА_4 та в порядку повернення сторін у попередній стан визнати за ОСОБА_1 право власності на Ѕ частину квартири.

Ухвалою суду від 19.12.2019 у задоволенні заяви про забезпечення позову в частині накладення арешту на Ѕ частину спірної квартири відмовлено.

Крім того, ухвалою Жовтневого районного суду м.Харкова від 12.05.2020 хадоволено клопотання представника позивача про об`єднання справ в одне провадження задовольнити. Цивільні справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , приватного виконавця Родіна Г.В., третя особа - фізична особа підприємець ОСОБА_2 про визнання частково недійсними електронних (прилюдних) торгів, визнання права власності на Ѕ частину квартирита за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , приватного виконавця Родіна Г.В., Державного підприємства "Сетам", третя особа: Фізична особа-підприємець ОСОБА_2 , про визнання недійсними електронних торгів (аукціону) з реалізації квартири об`єднано в одне провадження.

Неодноразово за заявами ОСОБА_5 підготовчі засідання відкладались і закрито підготовче засідання ухвалою суду від 28 травня 2020.

Згідно з частинами першою та другою статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні.

Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

За положеннями частини третьої статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до пункту 2 частини другої статті 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

За приписами частини п`ятою статті 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Так, Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, зокрема для дотримання правил судової процедури і це не є порушенням права на справедливий суд (рішення у справі «Станков проти Болгарії» від 12 липня 2007 року).

У справах «Осман проти Сполученого королівства» та «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини роз`яснено, щодержави-учасниці Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач. У рішенні по справі«Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» від 07 липня 1989 року зазначено, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Позивачі, представник позивачів, будучи належним чином повідомленими про день, час та місце розгляду справи, що підтверджується рекомендованими листами поштового відділення, СМС-повідомленнями , не з`явились в судові засідання :28 травня, 19 серпня, 30 вересня 2020 р., про причини неявки суд не сповістили .

Пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України встановлено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними.

У зв`язку з наведеним, суд вважає, що залишення позову ОСОБА_1 та ОСОБА_3 без розгляду не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

Особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно (частина друга статті 257 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 43-44, ч.5 ст. 223, п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , приватного виконавця Родіна Геннадія Вікторовича, третя особа - фізична особа підприємець ОСОБА_2 , про визнання частково недійсними електронних (прилюдних) торгів, визнання права власності на Ѕ частину квартири, зустрічний позов ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , приватного виконавця Родіна Геннадія Вікторовича, Державного підприємства "Сетам", третя особа: Фізична особа-підприємець ОСОБА_2 , про визнання недійсними електронних торгів (аукціону) з реалізації квартири-залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачеві ОСОБА_1 та позивачеві за зустрічним позовом ОСОБА_3 їхправо на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновленення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Жовтневий районний суд м. Харкова .

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: https://court.gov.ua/fair/sud2020.

СУДДЯ -