Ухвала

Іменем України

19 листопада 2020 року

м. Київ

справа № 681/808/20

провадження № 61-16972ск20

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Фаловської І. М. (суддя-доповідач), Висоцької В. С., Литвиненко І. В.,

розглянув касаційну скаргу Хмельницької обласної прокуратури на ухвалу Полонського районного суду Хмельницької області від 14 серпня 2020 року та постанову Хмельницького апеляційного суду від 15 жовтня 2020 року

у справі за заявою керівника Шепетівської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Понінківської селищної ради Полонського району Хмельницької області, заінтересована особа - ОСОБА_1 , про передачу безхазяйної нерухомої речі у власність територіальної громади,

ВСТАНОВИВ:

У червні 2020 року керівник Шепетівської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Понінківської селищної ради Полонського району Хмельницької області звернувся до суду із заявою, заінтересована

особа - ОСОБА_1 , про передачу безхазяйної нерухомої речі у власність територіальної громади.

Протокольною ухвалою Полонського районного суду Хмельницької області від 07 липня 2020 залучено до участі у справі в якості заінтересованої особи ОСОБА_1 .

Заява мотивована тим, що на АДРЕСА_1 знаходиться приміщення пожежного депо, яке було взято на облік, як безхазяйне нерухоме майно.

З моменту взяття нерухомої речі на облік пройшло більше двох років

і жодних звернень осіб, які б вважали себе власником майна немає.

Посилаючись на вищевказане, керівник Шепетівської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Понінківської селищної ради Полонського району Хмельницької області просив суд задовольнити заяву про передачу безхазяйної нерухомої речі у власність територіальної громади та передати безхазяйне нерухоме майно - приміщення пожежного депо загальною площею 714,6 кв. м, на АДРЕСА_1 , у комунальну власність територіальної громади Понінківської селищної ради Полонського району Хмельницької області.

Ухвалою Полонського районного суду Хмельницької області від 14 серпня 2020 року заяву керівника Шепетівської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Понінківської селищної ради Полонського району Хмельницької області про передачу безхазяйної нерухомої речі у власність територіальної громади залишено без розгляду.

Роз`яснено керівнику прокурора Шепетівської місцевої прокуратури та Понінківській селищній раді Полонського району Хмельницької області право на звернення до суду з позовом у порядку загального позовного провадження.

Постановою Хмельницького апеляційного суду від 15 жовтня 2020 року ухвалу Полонського районного суду Хмельницької області від 14 серпня 2020 року залишено без змін.

Судові рішення мотивовані тим, що під час розгляду цієї справи у порядку окремого провадження виник спір про право, який повинен вирішуватися судом в порядку позовного провадження, а тому заява про передачу безхазяйної нерухомої речі у власність територіальної громади підлягає залишенню без розгляду.

У касаційній скарзі Хмельницька обласна прокуратура просить скасувати судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій і постановити нову ухвалу про задоволення заяви, посилаючись на порушення судами норм процесуального права.

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

Підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

У відкритті касаційного провадження слід відмовити з таких підстав.

Суди встановили, що відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про взяття на облік безхазяйного нерухомого майна від 01 грудня 2017 року приміщення пожежного депо загальною площею 714,6 кв. м, на АДРЕСА_1 було взято на облік, як безхазяйне майно.

Понінківською селищною радою Полонського району Хмельницької області в друкованому засобі масової інформації «Новий шлях» було зроблено оголошення про взяття на облік безхазяйного нерухомого

майна - приміщення пожежного депо загальною площею 714,6 кв. м,

на АДРЕСА_1 .

Рішенням Полонського районного суду Хмельницької області від 19 травня 2010 року, яке залишено без змін ухвалою Апеляційного суду Хмельницької області від 29 вересня 2010 року, визнано незаконним та скасовано: рішення Виконавчого комітету Понінківської селищної ради Полонського району Хмельницької області від 22 листопада 2007 року № 704 в частині визнання права власності за Відкритим акціонерним товариством «Понінківський картонно-паперовий комбінат» (далі - ВАТ «Понінківський картонно-паперовий комбінат») на нежитлове приміщення - будівлю пожежного депо площею 939,9 кв. м, на АДРЕСА_1 ; свідоцтво про право власності на нерухоме майно (нежитлову будівлю площею 939,9 кв. м, на АДРЕСА_1 ), видане Понінківською селищною радою Полонського району Хмельницької області 12 грудня 2007 року.

Встановлено, що договір купівлі-продажу нежитлових будівель, укладений 01 квітня 2008 між ВАТ «Понінківський картонно-паперовий комбінат» та ОСОБА_1 , ОСОБА_2 в частині передачі останнім у власність в рівних долях по Ѕ частині кожному частини нежитлової будівлі загальною площею 939,9 кв. м, на АДРЕСА_1 , є нікчемним.

Застосовано наслідки недійсності нікчемного правочину, за якими повернуто для продавця ВАТ «Понінківський картонно-паперовий комбінат» нежитлову будівлю пожежного депо загальною площею 939,9 кв. м, на АДРЕСА_1 , та зобов`язано продавця повернути для ОСОБА_1 , ОСОБА_2 гроші, отримані за продаж вказаного нежилого приміщення в сумі 188 400 грн.

Також судами встановлено, що рішенням Полонського районного суду Хмельницької області від 15 травня 2018 року у справі № 681/480/18 позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Відкритого акціонерного товариства «Понінківський картонно-паперовий комбінат» в особі арбітражного керуючого Дейнеки М. І. про визнання договору купівлі-продажу нежитлових будівель дійсним задоволено.

Визнано дійсним договір купівлі-продажу нежитлових будівель

від 12 лютого 2013 року, укладений між ВАТ «Понінківський картонно-паперовий комбінат» та ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , відповідно до умов якого продавець продав покупцям нежитлову будівлю площею

746,2 кв. м, на АДРЕСА_1 .

Визнано за ОСОБА_1 , ОСОБА_2 право власності на вказане майно.

Постановою Хмельницького апеляційного суду від 07 травня 2019 року рішення Полонського районного суду Хмельницької області від 15 травня 2018 року скасовано. Провадження у справі закрито.

Постановою Верховного Суду від 05 лютого 2020 постанову Хмельницького апеляційного суду від 07 травня 2019 року змінено, викладено мотивувальну частину в редакції цієї постанови (щодо підстав закриття провадження

у справі).

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Згідно зі статтею 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Частиною першою статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до частини першої статті 293 ЦПК України окреме

провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Згідно з частиною третьою статті 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах (частина шоста статті 294 ЦПК України).

Схожі за змістом висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 20 червня 2018 року у справі № 636/1324/16-ц (провадження № 14-225цс18).

Пунктом 7 частини другої статті 293 ЦПК України визначено, що суд розглядає в порядку окремого провадження справи про передачу безхазяйної нерухомої речі у комунальну власність.

Відповідно до частина першої, другої статті 335 ЦК України безхазяйною є річ, яка не має власника або власник якої невідомий. Безхазяйні нерухомі речі беруться на облік органом, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, за заявою органу місцевого самоврядування, на території якого вони розміщені. Про взяття безхазяйної нерухомої речі на облік робиться оголошення у друкованих засобах масової інформації. Після спливу одного року з дня взяття на облік безхазяйної нерухомої речі вона за заявою органу, уповноваженого управляти майном відповідної територіальної громади, може бути передана за рішенням суду у комунальну власність.

За загальним правилом, в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Визначальною обставиною під час розгляду заяви про передачу безхазяйної нерухомої речі у комунальну власність у порядку окремого провадження є те, що розгляд такої заяви не пов`язаний з наступним вирішенням спору про право цивільне.

Під спором про право необхідно розуміти певний стан суб`єктивного права; спір поділяється на матеріальний і процесуальний. Таким чином, виключається під час розгляду справ в порядку окремого провадження існування спору про право, який пов`язаний із порушенням, оспорюванням або невизнанням, а також недоведенням наявності суб`єктивного права за умови, що є певні особи, які перешкоджають у реалізації такого права.

Судами встановлено, що ОСОБА_1 , який є заінтересованою особою у цій справі, заперечував проти задоволення заяви керівника Шепетівської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Понінківської селищної ради Полонського району Хмельницької області про передачу безхазяйної нерухомої речі у власність територіальної громади, посилаючись на те, що при наявності судових рішень оспорюване майно у нього ніхто не вилучав, він ним користується, покращує його стан, кошти за майно йому ніхто не повертав.

Наведене свідчить про те, що стосовного оспорюваного майна виник спір про право між Понінківською селищною радою Полонського району Хмельницької області та ОСОБА_1 , який в силу вимог частини шостої статті 294 ЦПК України має розглядатися судом у порядку загального позовного провадженні.

Оскільки керівником Шепетівської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Понінківської селищної ради Полонського району Хмельницької області подано заяву в порядку окремого провадження, а зацікавленою особою є ОСОБА_1 , то наявність у нього права на спірну будівлю можливо встановити лише в межах розгляду справи в порядку позовного провадження.

Таким чином, заява керівника Шепетівської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Понінківської селищної ради Полонського району Хмельницької області про передачу безхазяйної нерухомої речі у власність територіальної громади не підлягає розгляду у порядку окремого провадження, оскільки існує спір про право, який підлягає розгляду у порядку позовного провадження.

Аналогічні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 24 лютого 2020 року в справі № 608/2493/18 (провадження № 61-10041св19),

від 06 травня 2020 року в справі № 473/2481/19 (провадження

№ 61-1606св20), від 23 вересня 2020 року в справі № 539/44/18 (провадження № 61-7002св19).

Враховуючи вищевказані обставини, суди попередніх інстанцій дійшли обґрунтованого висновку про залишення заяви про передачу безхазяйної нерухомої речі у власність територіальної громади без розгляду.

Згідно з частиною першою статті 394 ЦПК України, одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).

Частиною четвертою статті 394 ЦПК України визначено, що у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Відповідно до частини п`ятої, шостої статті 394 ЦПК України питання про відкриття касаційного провадження у випадку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, вирішує колегія суддів у складі трьох суддів. Ухвала про відмову у відкритті касаційного провадження повинна містити мотиви, з яких суд дійшов висновку про відсутність підстав для відкриття касаційного провадження.

Оскільки правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення, тому колегія суддів вважає, що касаційна скарга є необґрунтованою та у відкритті касаційного провадження слід відмовити.

Керуючись частинами четвертою, шостою статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

У відкритті касаційного провадження у справі за заявою керівника Шепетівської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Понінківської селищної ради Полонського району Хмельницької області, заінтересована особа - ОСОБА_1 , про передачу безхазяйної нерухомої речі у власність територіальної громади,

за касаційною скаргою Хмельницької обласної прокуратури на ухвалу Полонського районного суду Хмельницької області від 14 серпня 2020 року та постанову Хмельницького апеляційного суду від 15 жовтня 2020 року відмовити.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: І. М. Фаловська

В. С. Висоцька

І. В. Литвиненко