Справа №705/3536/20
2/705/2179/20
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

23 листопада 2020 року м. Умань

Суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області Годік Л.С. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання правочину удаваним та поділ спільного майна подружжя,-

В С Т А Н О В И В:

У вересні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до Уманського міськрайонного суду Черкаської області з позовною заявою до ОСОБА_2 про визнання правочину удаваним та поділ спільного майна подружжя. Позивач в позові просить суд визнати Договір дарування 6/25 частин житлового будинку АДРЕСА_1 , укладений 17 червня 1996 року та посвідчений державним нотаріусом Уманської міської державної нотаріальної контори Очеретяною В.В., реєстр. № 2-2612, - удаваним право чином, вчиненим з меиою приховати договір купівлі продажу цієї частини житлового будинку; визнати 6/25 частин житлового будинку АДРЕСА_1 спільною власністю подружжя позивача та відповідача; розділити між сторонами спільне майно подружжя наступним чином: визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , право власності на Ѕ ідеальну частину від 6/25 частин будинковолодіння АДРЕСА_1 ; залишити у власності ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , Ѕ ідеальну частину від 6/25 частин будинковолодіння АДРЕСА_1 ; судові витрати покласти на відповідача.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, не визнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з положеннями ч.1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Суддя, розглянувши позовну заяву вважає, що позовну заяву слід залишити без руху, так як вона не відповідає вимогам ст.ст.175, 177 ЦПК України.

В позовній заяві, щодо вимог про визнання права власності на Ѕ ідеальну частину від 6/25 частин будинковолодіння не чітко викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої позовні вимоги. Не зазначені докази, які б підтверджували відповідні обставини.

Відповідно до ст. ст. 364,367 ЦК України кожен із співвласників має право на виділ його частки майна, що є у спільній частковій власності, в натурі або його поділ з дотриманням вимог ст. 183 ЦК України. За відсутності згоди співвласників про поділ спільного майна це питання вирішується судом.

Відповідно до п. п. 6, 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 04.10.1991 року № 7 «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності на житловий будинок» при вирішенні прав про виділ в натурі часток жилого будинку, що є спільною частковою власністю, судам належить мати наувазі, що це можливо, якщо кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку з самостійним виходом (квартиру).

Виділ також може мати місце при наявності технічної можливості переобладнати приміщення в ізольовані квартири. Для поділу будинку (будинковолодіння) в позові повинна бути обґрунтована технічна можливість виділити частку.

В спорах про поділ будинку в натурі учасникам спільної часткової власності на будинок може бути виділено відокремлену частину будинку, яка відповідає розміру їх часток у праві власності.

Частиною 3ст. 364 ЦК України визначено, що у разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації.

Отже наслідки поділу та виділу спільного майна, а саме припинення права спільної власності, є однаковими.

Таким чином, з зазначеного випливає те, що виділ майна є позовною вимогою майнового характеру.

Відповідно до п.2 ч.1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування-вартістю майна. Ціна позову має важливе значення, насамперед, для правильного визначення судового збору, що підлягає сплаті під час звернення до суду чи стягнення судового збору з відповідача. При цьому, позивачем ненадано документів, які б підтверджували дійсну вартість спірного майна на момент звернення до суду з позовом, позивачем вказано ціну позову що вочевидь не відповідає дійсності.

Документом, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання відповідно до договору є звіт про оцінку майна, висновок про вартість майна є його невід`ємною частиною.

Крім того, позивачем до позовної заяви не додано технічний паспорт на квартиру АДРЕСА_2 .

Технічний паспорт, який доданий до позовної заяви на будинок АДРЕСА_1 доданий не в повному обсязі.

Також, відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна наявна інформація щодо самочинної добудови будинку АДРЕСА_1 . При цьому самочинно збудоване нерухоме майно не може бути предметом поділу (виділу) згідно з нормами статей 364, 367 ЦК України.

Відповідно до вимог ч. 1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.175, і177цьогоКодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, враховуючи викладене, суддя вважає, що позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання правочину удаваним та поділ спільного майна подружжя підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, вказаних вище протягом п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. ст.175,177,185 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання правочину удаваним та поділ спільного майна подружжя, залишити без руху до усунення недоліків, які перешкоджають розгляду позовної заяви і вирішенню справи по суті.

Надати позивачу строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

У разі невиконання вимог ухвали суду в зазначений строк позовна заява буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л.С. Годік