Справа № 296/1642/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"05" листопада 2020 р. м.Житомир

Корольовський районний суд м.Житомира у складі:

головуючої - судді Маслак В.П.,

при секретарі судового засідання Рабчинській Я.В.,

за участі позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

відповідача ОСОБА_3 ,

представника відповідача ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі в порядку загального позовного провадження справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Служба (управління) у справах дітей Житомирської міської ради про визначення способів участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею батьком, який проживає окремо

ВСТАНОВИВ:

В лютому 2020р. ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою, в якій просить визначити способи його участі у вихованні доньки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме:

- кожен вівторок, четвер та неділю - з 12:00 по 19:00 за місцем проживання батька або в розважальних закладах, парках та місцях відпочинку, без участі матері дитини;

- у вівторок та четвер під час навчального періоду - батько забирає дитину з садочка/школи та проводить з нею час до 19:00 за місцем проживання батька або в розважальних закладах, парках та місцях відпочинку, без участі матері дитини;

- у святкові дні : побачення кожного 1 січня Нового року - з 10:00 до 16:00, 06 січня кожного року - для святкування Різдва - з 12:00 до 17:00, 22 квітня кожного року - для святкування для народження дитини - з 14:00 до 19:00, святкування Трійці та Пасхи - почергово - один рік з батьком, один рік з матір`ю;

- на період канікул - два тижні літніх канікул з метою оздоровлення дитини - останній тиждень червня - перший тиждень липня без участі матері дитини;

- якщо батько не має змоги забрати дитину у визначений час побачень, то цей час відкладається на інший - за домовленістю обох батьків;

- під час хвороби дитини батько має право відвідувати дитину за місцем її перебування.

Обґрунтовуючи позов ОСОБА_1 посилається на те, що після розірвання шлюбу з відповідачем сторони проживають окремо, малолітня донька ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишилась проживати з відповідачем. У зв`язку з відсутністю можливості безперешкодно бачитись з дитиною, позивач звернувся до Служби (управління) у справах дітей Житомирської міської ради із заявою про визначення днів та годин зустрічей з дитиною. Рішенням Виконавчого комітету Житомирської міської ради №135 від 05.02.2020р. визначено графік побачень з дитиною: перша, третя субота місяця з 10:00 до 12:00; друга, четверта неділя місяця з 10:00 до 12:00 у присутності матері або особи, яка здійснює догляд за дитиною, на нейтральній території. На думку позивача, наданий Виконавчим комітетом Житомирської міської ради графік побачень з дитиною є таким, що порушує інтереси дитини на спілкування з батьком, а також порушує його інтереси як батька в участі життя та розвитку дитини. Позивач вважає, що не існує жодних обставин, які б давали підстави, що його спілкування з донькою спричинить їй шкоду. Посилаючись на те, що він любить свою доньку, хоче особисто проводити час з нею, приймати активну участь у її фізичному, духовному та моральному розвитку, просить встановити запропонований ним режим спілкування з малолітньою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідач у відзиві на позов ОСОБА_3 вказала на те, що позовні вимоги ОСОБА_1 є безпідставними та необґрунтованими. Так, рішенням виконавчого комітету Житомирської міської ради №135 від 05.02.2020р. позивачу визначено графік побачень з донькою у присутності матері або особи, яка здійснює догляд за дитиною, на нейтральній території. Вказане рішення виконавчого комітету Житомирської міської ради не оскаржувалось. Відповідач не чинить перешкод позивачу у спілкуванні з дитиною у її вихованні. Дитина по проханню позивача систематично залишається з ОСОБА_1 на ніч по місцю його проживання. Також дитина залишалась з батьком на його прохання на декілька днів. На думку відповідача, рішення виконавчого комітету Житомирської міської ради №135 від 05.02.2020р. виконується в повному обсязі, позивач має більше побачень з дитиною, ніж це передбачено вказаним рішенням.

Позивач ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_2 в судовому засіданні позов підтримали та просили його задовольнити.

Відповідач ОСОБА_3 проти позову заперечила та просила відмовити у його задоволенні.

Представник відповідача ОСОБА_4 проти позову заперечив та вказав, що перешкод з боку матері у спілкуванні дитини з батьком немає.

Представник третьої особи Кравець А.Й. проти позову заперечила, пояснивши, що відповідач не чинила перешкоди позивачу у спілкуванні та вихованні дитини.

Заслухавши пояснення учасників судового процесу, дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні у справі докази, суд приходить до наступного.

Судом встановлено, що сторони ОСОБА_1 та ОСОБА_3 перебували у шлюбі, зареєстрованому 22 червня 2016 року Житомирським міським відділом реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Житомирській області, актовий запис №820.

Рішенням Корольовського районного суду м.Житомира від 17.01.2020р. у справі №296/11822/19 розірвано шлюб між громадянами України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрований 22.06.2016 року Житомирським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Житомирській області, актовий запис №820 (а.с.10).

Під час шлюбу у сторін народилась донька ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , виданого 04.12.2019 року Житомирським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Житомирській області (а.с.9).

Як вбачається з матеріалів справи та не оспорюються сторонами, між ними дійсно виникають непорозуміння з приводу часу та періоду зустрічей батька з дитиною. В результаті чого батько звертався до служби в справах дітей Житомирської міської ради, про що свідчить заява позивача від 04.12.2019р. (а.с.11).

Рішенням від 05.02.2020р. №135 виконавчого комітету Житомирської міської ради визначено наступний порядок побачення ОСОБА_1 із дочкою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: перша, третя субота місяця з 10:00 до 12:00; друга, четверта неділя місяця з 10:00 до 12:00 у присутності матері або особи, яка здійснює догляд за дитиною, на нейтральній території. У разі згоди обох батьків ними може бути визначений додатковий порядок участі у вихованні та побачень батька з дитиною (а.с.12).

Підставою звернення ОСОБА_1 з даним позовом зазначено те, що наданий виконавчим комітетом Житомирської міської ради графік побачень з дитиною є таким, що порушує інтереси дитини на спілкування з батьком, а також порушує його інтереси як батька, обмежує його у спілкуванні з дитиною, в участі життя та розвитку доньки.

Вирішуючи питання на предмет задоволення позову, суд враховує наступне.

Декларація прав дитини, проголошена Генеральною Асамблеєю ООН 20 листопада 1959 року, як принципове положення визначила, що дитина повинна зростати в умовах турботи.

Відповідно до ст. 3 Конвенції про права дитини в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.

Згідно до вимог ст. 18 Конвенції про права дитини, батьки несуть основну відповідальність за виховання дитини. Найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 15 Закону України «Про охорону дитинства» дитина, яка проживає окремо від батьків або одного з них, має право на підтримання з ними регулярних особистих стосунків і прямих контактів. Батьки, які проживають окремо від дитини, зобов`язані брати участь у її вихованні і мають право спілкуватися з нею, якщо судом визнано, що таке спілкування не перешкоджатиме нормальному вихованню дитини.

Відповідно до ст. 141 Сімейного кодексу України мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебувають вони у шлюбі між собою.

Статтею 153 Сімейного кодексу України передбачено, що мати, батько та дитина мають право на безперешкодне спілкування між собою, крім випадків, коли це право обмежене законом. Дитина, яка розлучена з одним із батьків чи обома батьками, має право регулярно підтримувати особисті стосунки й прямі контакти з обома батьками, крім випадків, коли це суперечить найвищим інтересам дитини.

Згідно приписів ч.ч.1-3 ст. 157 Сімейного кодексу України, питання виховання дитини вирішується батьками спільно. Той із батьків, хто проживає окремо від дитини, зобов`язаний брати участь у її вихованні і має право на особисте спілкування з нею. Той з батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати тому з батьків, хто проживає окремо, спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини.

Статтею 158 Сімейного кодексу України передбачено, що за заявою матері, батька дитини орган опіки та піклування визначає способи участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею того з батьків, хто проживає окремо від неї. Рішення про це орган опіки та піклування постановляє на підставі вивчення умов життя батьків, їхнього ставлення до дитини, інших обставин, що мають істотне значення. Рішення органу опіки та піклування є обов`язковим до виконання. Особа, яка ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, зобов`язана відшкодувати матеріальну та моральну шкоду, завдану тому з батьків, хто проживає окремо від дитини.

Мати, батько та дитина мають право на безперешкодне спілкування між собою, крім випадків, коли таке право обмежене законом (ст.153 Сімейного кодексу України).

Частиною 1 ст.159 Сімейного кодексу України визначено, якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод.

В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_7 вказала, що через маленький час для побачень втрачається зв`язок між батьком та дитиною, порушуються інтереси батька.

Позивач ОСОБА_1 в судовому засіданні вказав, що не погоджується з рішенням виконавчого комітету Житомирської міської ради «Про участь у вихованні та порядок побачень ОСОБА_1 із дочкою ОСОБА_5 », оскільки вказане рішення фактично порушує його інтереси як батька. Вказав, що відповідач чинить перешкоди у спілкуванні батька з дитиною.

Згідно ч.1 ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (ч.1 ст.80 ЦПК України).

Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Аналізуючи зібрані у справі докази у їх сукупності, враховуючи покази свідків, а також характер спірних правовідносин, судом встановлено, що в межах даного спору не доведеним є факт існування перешкод ОСОБА_1 у спілкування з дитиною та у її вихованні.

Суд звертає увагу на те, що рішенням виконавчого комітету Житомирської міської ради від 05.02.2020р. №135 визначено ОСОБА_1 порядок побачення із дочкою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.12). Вказане рішення виконавчого комітету Житомирської міської ради позивачем не оскаржувалось (в матеріалах справи відсутні докази, які свідчать про протилежне).

Інших заяв до виконавчого комітету Житомирської міської ради щодо участі у вихованні та порядку побачень із донькою ОСОБА_1 не подавав.

Враховуючи викладене, а також приймаючи до уваги те, що судом не встановлено, що з боку відповідача дійсно чиняться перешкоди щодо надання можливості позивачу бачитись та спілкуватись з донькою, суд вважає, що позовні вимоги є необґрунтованими, в зв`язку з чим задоволенню не підлягають.

Керуючись ст.ст. 4, 12, 13, 76 - 91, 141, 258, 259, 265, 268, 273, 354, 355 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

У Х В А Л И В :

В задоволенні позову відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його ухвалення в порядку, передбаченому підпунктом 15.5 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України.

Реквізити сторін:

Позивач: ОСОБА_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ; адреса проживання: АДРЕСА_2 .

Відповідач: ОСОБА_3 , адреса реєстрації: АДРЕСА_3 .

Третя особа: Служба (управління) у справах дітей Житомирської міської ради (як орган опіки та піклування), місце знаходження: 10014, м.Житомир.

Головуючий суддя В. П. Маслак