_____________________________________________________________________________________________________________________
Справа № 947/4741/20
Провадження № 2/947/2183/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.11.2020

Київський районний суд м. Одеси у складі головуючого судді Бескровного Я.В., при секретарі Бундєвій Я.І. розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , третя особа Київська державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку на прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

Котова звернулася до суду з даним позовом у якому просила визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини у 3 місяці. Позов вмотивовано тим, що її колишній чоловік ОСОБА_2 1943 року народження, помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Після його смерті відрилася спадщина, була заведена спадкова справа, відповідачі по справі - ОСОБА_2 та ОСОБА_3 написала нотаріусу заяви про прийняття спадщини. Однак у 2019р. їй стало відомо, після того, як у справі змінився нотаріус, що її колишній чоловік ОСОБА_2 залишив заповіт у якому усе своє майно заповів їй, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 у рівних частках. Вона відразу подала нотаріусу заяву, однак остання листом їй відмовила у видачі відповідного свідоцтва. Вважає, що строк на подачу заяви нею був пропущений з поважних причин.

В судовому засіданні позивач позов підтримала, просила суд позов задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 з позовом погодився, ОСОБА_3 , її представник та представник Одеської міськради відзиву не надали.

Представник ОСОБА_3 - адвокат Боличевський С.П. у судовому засідання проти задоволенні позову заперечував, надав пояснення, що спадкоємець ОСОБА_2 знав про існування заповіту у 2015р., а отже знала і позивач, також зазначив, що позивач є колишньою дружиною, а тому не має права на спадкування за заповітом.

Третя особа Київська державна нотаріальна контора в м.Одесі у судове засідання свого представника не направила.

Вислухавши пояснення учасників справи, дослідивши письмові докази, суд приходить до наступного.

Судом встановлено, що 18 травня 1995 року ОСОБА_2 , на випадок своєї смерті, зробив розпорядження за яким все належне йому майно заповів дружині ОСОБА_1 , донці ОСОБА_3 та сину ОСОБА_2 в рівних частках. Заповіт посвідчений державним нотаріусом Третьої одеської державної нотаріальної контори Тюменцевою Л.І., який зареєстрований у реєстрі за № 2-3264.

ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть.

Після смерті ОСОБА_2 державним нотаріусом Третьої одеської державної нотаріальної контори Ставнійчук А.О. заведена спадкова справа №256/2015 за заявою ОСОБА_3 від 18.03.2015р.

26.06.2015р. заяву про прийняття спадщини подав ОСОБА_2 .

Після прийняття спадкової справи державним нотаріусом Савицькою О.Ю., нею 29.07.2019р. зроблено запит до Одеського державного нотаріального архіву про наявність заповіту та 8.08.2019р. отримано відповідь з наданням його копії (а.с.102-103).

Після цього позивач дізналася про існування заповіту та 30.08.2019р. подала до нотаріальної контори заяву про видачу їй свідоцтва на право спадщини, після чого Державним нотаріусом Савицькою О.Ю. 6.09.2019р. Котовій наданолист у якому роз`яснювалося право на звернення з позов до суду, у зв`язку з пропуском нею6-ти місячного строку на прийняття спадщини.

Нормативно-правове обґрунтування

Згідно зі статтею 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Статтею 1223 ЦК України встановлено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Зазначений висновок відповідає правовій позиції Верховного Суду України, викладеній у постановах від 26 вересня 2012 року № 6-85цс12, від 04 листопада 2015 року № 6-1486цс15.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Відповідно до статті 63 Закону України «Про нотаріат» нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме.

Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.

Згідно з пунктами 2.2 та 3.2 чинного на час виникнення спірних правовідносин Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за № 282/20595, при заведенні спадкової справи нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту.

Щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття.

Висновки суду

З огляду на зазначене суд встановив, що нотаріуси не вчиняли дії для повідомлення позивача про відкриття спадщини, не здійснили його виклик як спадкоємця за заповітом, у тому числі шляхом публічного оголошення або повідомлення про це у пресі, що свідчить про неналежне сприяння для здійснення особистого розпорядження спадкодавця ОСОБА_2 .

Суд при ухваленні рішення враховує також і те, що після отримання нотаріусом Савицькою О.Ю. копії заповіту у серпні 2019р., позивачем у серпні подано відповідну заяву, що у сукупності з іншими обставинами справи, вказує на наявність підстав для визначення позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, оскільки визначений частиною першою статті 1270 ЦК України строк для прийняття спадщини, пропущено позивачем із поважних, незалежних від позивача причин.

Вирішуючи спір у цій справі суд також враховує свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права та дотримано принцип пропорційності між застосованим заходом і переслідуваною метою, якою є захист порушених прав заявника в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Необхідність нотаріусом вчинити дії для повідомлення спадкоємця про відкриття спадщини, здійснити виклик спадкоємця за заповітом, у тому числі шляхом публічного оголошення або повідомлення про це у пресі відповідає правовому висновку Верховного Суду України викладеному у постанові від 06 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17.

Щодо доводів сторони відповідача, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Предметом розгляду цієї справи є визначення додаткового строку позивачу для подачі заяви про прийняття спадщини. Позивач вважає, що його право порушене, оскільки нотаріусом листом від 6.09.2019р. роз`яснено, що видати свідоцтво про право на спадщину на майно ОСОБА_2 неможливо через пропуск 6-ти місячного строку. Таким чином, суд не перевіряє інші доводи, оскільки вони не стосуються пропуску зазначеного строку.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.4-13,76-89,258-273 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити частково.

Визначити ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк у два місяці, починаючи з моменту набрання рішенням законної сили, для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом 30 днів з дня її підписання. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суддя Бескровний Я. В.