Справа № 168/403/20
Провадження № 2/168/171/20
У Х В А Л А

26 листопада 2020 року Старовижівський районний суд Волинської області у складі

головуючого - судді Хаврони О.Й.,

за участю: секретаря Островерхої Т.С.,

представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 ,

представника відповідача ОСОБА_3 - ОСОБА_4 ,

відповідача ОСОБА_5 ,

у ході проведення підготовчого судового засідання в смт.Стара Вижівка в порядку загального позовного провадження (в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду) цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_5 про стягнення заборгованості, та зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_6 про визнання недійсним договору перевезення № 1 від 21.11.2018 р.,

в с т а н о в и в :

У провадженні суду перебуває вказана цивільна справа.

У ході проведення підготовчого провадження поставлено на вирішення ряд клопотань.

Заслухавши думку представників сторін та відповідача щодо поданих клопотань, суд приходить до такого висновку.

Відповідач за первісним позовом та позивач за зустрічним позовом ОСОБА_3 заявила клопотання про витребування у позивача ОСОБА_1 оригіналів наданих ним до позову доказів, а саме: договору №1 від 21.11.2018 р., заявки замовлення від 21.11.2018 р., товарно транспортної накладної № 1 від 21.11.2018 р., рахунок фактура від 22.11.2018 р., акт прийому передачі виконаних робіт від 22.11.2018 р., договір поруки від 22.11.2018 р.

Клопотання обґрунтоване тим, що вказаного договору перевезення вона не укладала, вважає, що договір перевезення та договір поруки могли бути укладені пізніше, аніж дата, вказана в них, а оригінали цих договорів взагалі можуть бути відсутніми.

Клопотання слід задовольнити та зобов`язати ОСОБА_1 надати в судове засідання оригінали доданих ним до позову доказів та роз`яснити позивачу ОСОБА_1 , що відповідно до ч.6 ст.95 ЦПК якщо оригінал письмового доказу не подано, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги.

Клопотання ОСОБА_3 про виклик у судове засідання як свідка ОСОБА_6 задоволенню не підлягає, оскільки ОСОБА_6 залучений до участі в справі як відповідач за зустрічним позовом, є стороною в справі, а відповідно до вимог ст. 92 ЦПК може бути допитаний як свідок за його згодою.

Відповідач ОСОБА_3 просить застосувати до ОСОБА_1 заходи процесуального примусу у вигляді штрафу за зловживання процесуальними правами щодо штучної зміни підсудності та просить передати справу для подальшого розгляду до Київського районного суду м.Харкова.

На обґрунтування клопотання вказує на те, що вимоги позивача ОСОБА_1 виникли з Договору №1 на перевезення вантажу та експедиційні послуги від 21.11.2018 року, за яким відповідач ОСОБА_5 поручився перед ОСОБА_1 за виконання ОСОБА_3 зобов`язань за договором №1 на перевезення вантажу та експедиційні послуги від 21.11.2018 року. При цьому, з п. 4.2 договору поруки від 22.11.2018 року вбачається, що строк його дії закінчується 22.11.2019 року. Тобто цей договір станом на день подання позивачем позову вже не діяв. Відповідно можна вважати беззаперечним той факт, що жодні вимоги або претензії позивача до ОСОБА_5 є безпідставними та з великою долею вірогідності задоволені з заявлених підстав не будуть. Вважає, що заявлення позивачем завідомо безпідставних вимог до ОСОБА_5 було вчинено навмисно з метою зловживання процесуальними правами, а саме з метою штучної зміни підсудності справи, оскільки ОСОБА_3 зареєстрована та мешкає в місті Харкові, і спір між позивачем та ОСОБА_3 мав би розглядатися за місцем реєстрації відповідача у Київському районному суді міста Харкова. ОСОБА_1 штучним шляхом намагається отримати право на альтернативну підсудність відповідно до ст.ст. 15, 16 ЦПК.

Клопотання задоволенню не підлягає з таких підстав.

Відповідно до ст. 44 ЦПК суд, залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами такі дії як завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з метою зміни підсудності справи.

Ст. 4 ЦПК встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідачем є особа, яка на думку позивача, своєю діяльністю (діями або бездіяльністю) порушила його права та до якої позивач направляє свої позовні вимоги (свій позов) звернувшись при цьому до суду.

Відповідно до ст. 28 ЦПК позивач має право на вибір між кількома судами, яким згідно з цією статтею підсудна справа, за винятком виключної підсудності.

ОСОБА_3 зазначає про безпідставність позовних вимог до відповідача ОСОБА_5 , оскільки строк дії договору, за яким останній може нести зобов`язання припинився, що може бути підставою для відмови в позові, тому залучення відповідачем ОСОБА_5 вважає недоцільним.

Однак, наведені ОСОБА_3 в клопотанні доводи стосуються оспорювання обґрунтованості і підставності позовних вимог ОСОБА_1 , і вказані обставини підлягають з`ясуванню в ході розгляду справи по суті, тому відсутні підстави для задоволення клопотання про застосування заходів процесуального примусу.

Відповідач ОСОБА_3 подала клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи. Клопотання обґрунтовує тим, що оскаржуваний договір перевезення та додатки до нього вона не укладала і не підписувала та не надавала права представнику на їх укладення, вважає, що ці документи підписані від імені замовника та перевізника однією і тією ж особою, і укладені не в 2018 р., а значно пізніше, перед поданням позову до суду, з метою отримання від неї коштів. Для підтвердження цих обставин просить призначити експертизу для з`ясування того, чи дійсно виконані підписи на цих документах ОСОБА_6 та ОСОБА_1 , тобто особами, які в них вказані.

Щодо цього клопотання суд виходить з наступного.

Відповідно до ст. 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Ухвала про призначення експертизи направляється особам, яким доручено проведення експертизи, та учасникам справи. Об`єкти та матеріали, що підлягають дослідженню, направляються особі, якій доручено проведення експертизи (експерту або експертній установі).

Відповідно до п.п. 1.3, 1.5 Науково-методичних рекомендації з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень для проведення досліджень орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), повинен(на) надати експерту вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку (цифрових записів, підпису) особи, яка підлягає ідентифікації.

Вільними зразками є рукописні тексти, рукописні записи (буквені та цифрові), підписи, достовірно виконані певною особою до відкриття кримінального провадження, провадження в справах про адміністративні правопорушення, цивільних, адміністративних чи господарських справах і не пов`язані з їх обставинами; умовно-вільними є зразки почерку, виконані певною особою до відкриття провадження у справі, але пов`язані з обставинами цієї справи, або виконані після відкриття провадження у справі, але не в зв`язку з її обставинами; експериментальні зразки почерку - це такі, що виконані за завданням органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), у зв`язку з призначенням даної експертизи.

Вільні зразки по змозі повинні відповідати об`єкту, який досліджується, за часом виконання, за видом матеріалів письма (папір, олівець, кулькова ручка тощо), за формою документа (накладні, відомості тощо), за його змістом та цільовим призначенням.

Такі вільні зразки підписів суду не надані, клопотання про витребування таких вільних зразків не заявлялося. Відібрати експериментальні зразки почерку не можливо у зв`язку з неявкою вказаних осіб до суду.

Таким чином, суд вважає, що за таких обставин підстав для призначення у справі судово-почеркознавчого дослідження немає, оскільки це завідомо буде суперечити встановленому чинним законодавством порядку, а тому суд вважає, що це клопотання задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 196-200, 260 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Зобов`язати ОСОБА_1 надати в судове засідання оригінали доданих ним до позову доказів та роз`яснити позивачу ОСОБА_1 , що відповідно до ч.6 ст.95 ЦПК якщо оригінал письмового доказу не подано, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги.

У задоволенні клопотань про виклик у судове засідання як свідка ОСОБА_6 , про застосування до ОСОБА_1 заходів процесуального примусу за зловживання процесуальними правами та передачу справи для подальшого розгляду до Київського районного суду м.Харкова, про призначення судової почеркознавчої експертизи - відмовити.

Ухвала не підлягає оскарженню.

Суддя О. Й. Хаврона