Справа № 372/4023/19
Провадження 2-563/20
ухвала

03 листопада 2020 року Обухівський районний суд Київської області в складі :

Головуючого судді Потабенко Л.В.,

при секретарі Буртовій О.Є.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Обухівського районного суду Київської області заяву представника позивача ОСОБА_1 про витребування доказів по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Підгірцівської сільської ради, ОСОБА_3 про скасування рішення сільської ради та визнання недійсним державного акту про право власності на земельну ділянку,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні суду знаходиться зазначена вище справа.

Представник позивача в судове засідання не з`явився та подав клопотання про витребування доказів у відділі в Обухівському районі ГУ Держгеокадастру у Київській області, а саме витребувати належним чином завірені копії технічної документації в тому числі з каталогом координат поворотних точок, за якою було сформована земельна ділянка ОСОБА_4 , що розташована на території АДРЕСА_1 , на підставі Державного акту на право приватної власності на землю, мотивуючи клопотання тим, що з витребуваних документів можна буде встановити очевидну незаконність набуття відповідачем ОСОБА_3 права власності на оспорювань ділянку.

Представник позивача подав до суду заяву в якій просив розглянути клопотання у його відсутність та відкласти розгляд справи, у зв`язку з тим, що перебуває на самоізоляції у зв`язку з підозрою на захворювання короновірусною інфекцією СOVID-19.

Суд, проаналізувавши матеріали клопотання та дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.

Згідно ч.2,3 ст. 83 ЦПК України, позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

Відповідно до ч.1 ст.84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Представник позивача ОСОБА_1 при подачі позовної заяви до суду надав докази, на підтвердження тих обставин, якими він обґрунтував свої позовні вимоги.

Ухвалами суду від 12.11.2019 року, 13.05.2020 року клопотання представника позивача, неодноразово задовольнялись та витребовувались у Відділу в Обухівському районі ГУ Держгеокадастру у Київській області належним чином завірені рішення про реєстрацію земельної ділянки з кадастровим номером :04:003:0050, звернення ОСОБА_3 про реєстрацію земельної ділянки, на підставі якого зареєстровано земельну ділянку з кадастровим номером :04:003:0050, та документи, долучені до звернення ОСОБА_3 та інші документи, на підставі яких було зареєстровано земельну ділянку з кадастровим номером :04:003:0050. Також 13.05.2020 року ухвалою суду було закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

Обґрунтовуючи пропуск строку на подання клопотання про витребування доказів, представник позивача посилається на те, що сторона позивача отримала лист відповідь від Київського науково-дослідного інституту судових експертиз № 18204/20-41 від 04.08.2020 року з клопотанням про надання додаткових документів і відомостей для залучення інженера-геодезиста для проведення експертизи, а тому вони не мали об`єктивної можливості подати клопотання в строк передбачений ч. 2 та ч.3 ст. 83 ЦПК України.

Відповідно до ст. 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим кодексом.

Під процесуальним строком розуміють строк, в межах якого вчиняються певні процесуальні дії.

Суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення, що передбачено ст. 127 ЦПК України.

Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк. Пропуск строку, встановленого законом або судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів чи вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов`язку вчинити відповідну процесуальну дію. Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу.

Із практики Європейського Суду з прав людини випливає, що судовий розгляд визнається справедливим за умови забезпечення рівного процесуального становища сторін, що беруть участь у спорі. Вимагається, щоб кожній із сторін була надана розумна можливість представляти свою справу у такий спосіб, що не ставить її в суттєво менш сприятливе становище порівняно з опонентом.

Поновлення строку на оскарження рішення суду без доведеності поважності причин не забезпечувало б рівновагу між інтересами сторін та правову визначеність у цивільних правовідносинах, яка є складовою верховенства права, проголошеного статтею 8 Конституції України.

Виходячи з принципу змагальності в цивільному процесі, прав та обов`язків сторін у справі, визначених Цивільним процесуальним кодексом України, суд виключно з ініціативи та в межах доводів сторін може поновити строк звернення до суду за обґрунтованим їх зверненням.

Тому у разі пропущення строку звернення до суду належить обґрунтувати поважність причин пропущення такого строку. Зазвичай це обставини, що не залежать від волі такої особи.

Поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтвердженні належними доказами.

Норми цивільного процесуального законодавства не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного процесуального строку. Такі підстави визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

З`ясовуючи питання дотримання представником позивача строків для подання до суду доказів у справі, суд враховує, що представником позивача не наведено будь-яких обґрунтованих та поважних причин пропуску процесуального строку, визначеного законом для подання доказів, як і не надано суду будь-яких належних та допустимих доказів на підтвердження причин пропуску такого строку, у зв`язку з чим суд не вбачає підстав для задоволення клопотання представника позивача про поновлення строку для подачі клопотання про витребування доказів.

Крім того, судом не виносилась ухвала суду про призначення експертизи, а оскільки висновок експерта здійснюється на замовлення позивача, то у відповідності до ч.7 ст. 81 ЦПК України, суд приходить до висновку про наявність підстав для залишення без задоволення заяви про витребування доказів у даній цивільній справі.

Керуючись ст.ст. 76,77,81 84 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Заяву представника позивача ОСОБА_1 про витребування доказів по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Підгірцівської сільської ради, ОСОБА_3 про скасування рішення сільської ради та визнання недійсним державного акту про право власності на земельну ділянку, залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: