Справа №222/640/20
Провадження №2/222/241/2020
17 листопада 2020 року смт. Нікольське
Володарський районний суд Донецької області у складі:
головуючого судді Вайновської О.Є.,
секретаря судового засідання Гранкіної О.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом заступника керівника Волноваської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Донецькій області до ОСОБА_1 , третя особа: Зеленоярська сільська рада Нікольського району Донецької області про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок вчинення кримінального правопорушення,
15.05.2020 року позивач заступник керівника Волноваської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Донецькій області звернувся до суду позовом до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Ухвалою судді Володарського районного суду Донецької області від 10.06.2020 року по вищевказаній цивільній справі відкрито провадження та справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. Крім цього, відповідачу визначено п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву.
Копія зазначеної ухвали була надіслана учасникам справи.
Також відповідачу та третій особі разом з ухвалою надіслано копію позовної заяви з доданими до неї документами.
Прокурор у судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи за його відсутності та не заперечував проти ухвалення заочного рішення.
Представник позивача Державної екологічної інспекції у Донецькій області у судове засідання не з`явився, про дату та час слухання справи повідомлявся належним чином.
Відповідач у судове засідання неодноразово не з`явився, будучи повідомлений про дату та час судового розгляду у встановленому законом порядку, відзив не подав.
Представник третьої особи Зеленоярської сільської ради Нікольського району Донецької області у судове засідання не з`явився, про дату та час слухання справи повідомлявся належним чином, надав заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав, наполягав на їх задоволенні.
За таких обставин суд ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, на що позивач надав згоду.
При цьому фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалося, що відповідає положенням ч.2 ст. 247 ЦПК України.
Дослідивши письмові докази, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Відповідно до статті 128 КПК України, цивільний позов в інтересах держави пред`являється прокурором. Особа, яка не пред`явила цивільного позову в кримінальному провадженні, а також особа, цивільний позов якої залишено без розгляду, має право пред`явити його в порядку цивільного судочинства.
Представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу (стаття 23 Закону України «Про прокуратуру»).
Частиною 2 статті 16 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» визначено, що державне управління в галузі охорони навколишнього природного середовища здійснюють Кабінет Міністрів України, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, місцеві ради та виконавчі органи сільських, селищних, міських рад, державні органи по охороні навколишнього природного середовища і використанню природних ресурсів та інші державні органи відповідно до законодавства України.
Згідно статті 35 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» та статті 94 Лісового кодексу України, державний контроль за охороною, захистом, використанням та відтворенням лісів здійснюється Кабінетом Міністрів України, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері лісового господарства, органами виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань лісового господарства та з питань охорони навколишнього природного середовища, іншими органами виконавчої влади у межах повноважень, визначених законом.
Відповідно до статті 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», для фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища утворюються Державний, Автономної Республіки Крим та місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища. Автономної Республіки Крим та місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища утворюються у складі бюджету Автономної Республіки Крим та відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди за рахунок, зокрема, згідно п. б) частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності, згідно з чинним законодавством.
Згідно статті 131-1 Конституції України, в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.
Відповідно до частини 3 статті 56 ЦПК України, у визначених законом випадках прокурор в межах повноважень, визначених законом, звертається до суду з позовною заявою (заявою), бере участь у розгляді справ за його позовами.
Зазначені обставини є підставою для реалізації прокурором визначених Конституцією України та законами України повноважень шляхом пред`явлення позову в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Донецькій області.
Судом встановлено, що вироком Приморського районного суду м. Маріуполя Донецької області від 29.01.2020 року по справі № 222/26/20, ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.246 КК України, та призначено йому покарання у виді 5 років позбавлення волі. На підставі ст.75 КК України ОСОБА_1 звільнено від відбування покарання з випробуванням, встановивши іспитовий строк тривалістю 1 рік.
Відповідно до пункту 18 постанови Пленуму Верховного Суду України №17 від 10.12.2004 року «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля», у справах про лісопорушення розмір шкоди обчислюється за відповідними таксами.
Відповідно до статті 66 Конституції України, кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.
Згідно з частиною другою статті 24 ЛК України, збитки, завдані внаслідок порушення прав власників лісів, лісокористувачів та громадян, підлягають відшкодуванню в повному обсязі відповідно до закону.
Пунктом першим частини першої статті 105 ЛК України передбачено, що порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників.
Статтею 107 ЛК України встановлено, що підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.
За змістом статей 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України
дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.
Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю.
Загальні положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди визначено у статті 1166 ЦК України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
Підставою деліктної відповідальності є протиправне шкідливе винне діяння особи, яка завдала шкоду. Для відшкодування завданої шкоди необхідно довести такі факти як неправомірність поведінки особи; вина завдавача шкоди; наявність шкоди; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою.
Наявність всіх зазначених умов є обов`язковим для прийняття судом рішення про відшкодування шкоди. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.
У деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. У свою чергу, відповідач повинен довести, що в його діях відсутня вина у заподіянні шкоди. Тобто діє презумпція вини завдавача шкоди.
Як зазначалося вище, вироком Приморського районного суду м. Маріуполя Донецької області від 29.01.2020 року по справі № 222/26/20, який набрав законної сили, ОСОБА_1 визнано винним у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.246 КК України, а отже, неправомірні дії ОСОБА_1 доведені рішенням суду.
Відповідач правом на подання відзиву на спростування доводів позивача не скористався.
Крім цього на підставі ст.141 ЦПК України, враховуючи що позивач при зверненні до суду був звільнений від сплати судового збору і позов задоволено у повному обсязі, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь держави суму судового збору в розмірі 840,80 грн.
Керуючись ст.ст. 12, 13, 76-83, 89, 141, 247, 263-265, 268, 273, 280-283, 354, 355 ЦПК України, ст.ст.15, 16, 1166 ЦК України, ст.ст. 24, 94, 105, 107 ЛК України, суд
Позов заступника керівника Волноваської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Донецькій області до ОСОБА_1 , третя особа: Зеленоярська сільська рада Нікольського району Донецької області про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок вчинення кримінального правопорушення - задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт № НОМЕР_1 серія НОМЕР_2 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , на користь держави судові витрати у виді судового збору в розмірі 840 (вісімсот сорок) гривень 80 копійок.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути оскаржене позивачем шляхом подачі апеляційної скарги до Донецького апеляційного суду через Володарський районний суд Донецької області протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Позивач, якому повне рішення суду не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яку може бути подано протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Відповідач, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його складання, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Повне рішення виготовлено 20.11.2020 року.
Суддя О. Є. Вайновська