Провадження № 2/761/4111/2020
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 листопада 2020 року Шевченківський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Рибака М.А.

за участю секретаря Савенко О.І.,

позивача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування в Київській області про визнання акту про нещасний випадок на виробництві дійсним, зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

22.01.2020 року до Шевченківського районного суду м. Києва відповідно до ухвали Дарницького районного суду м. Києва від 12.11.2019 року надійшли матеріали даної цивільної справи за підсудністю.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29.01.2020 року матеріали справи передані на розгляд судді Рибаку М.А.

У позовній заяві позивач просить зобов`язати Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування в Київській області визнати Акт про нещасний випадок від 25.02.1995 року № 25 дійсним та зобов`язати Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування в Київській області призначити позивачу страхові виплати з 27.05.2019 року.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що під час роботи на підприємстві «Шахтоуправління ім. XVII Партзїзду» м. Шахтарськ Донецької обл. позивач отримав закриту черепно-мозкову травму, про що 25.02.1995 року було складено акт № 25 про нещасний випадок. У червні 2019 року позивач звернувся до Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування в Київській області та надав необхідний пакет документів для призначення страхових виплат. Проте відповідачем було відмовлено в призначенні страхових виплат у зв`язку з тим, що складений акт про нещасний випадок від 25.02.1995 року № 25 не відповідає вимогам, діючого на момент настання нещасного випадку законодавства.

У відзиві на позовну заяві від 14.08.2020 року, відповідачем зазначено, що він є суб`єктом владних повноважень при здійсненні владних управлінських функцій, тому спір має ознаки адміністративного.

У судовому засіданні позивач щодо питання про закриття провадження у справі на підставі того, що справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, поклався на розсуд суду.

Відповідач у судове засідання не з`явився, про час та дату розгляду справи був повідомлений належним чином.

Частиною 1 ст. 19 ЦПК України визначено, що суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Відповідно до частини першої статті 19 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) юрисдикція адміністративних судів поширюється на всі публічно-правові спори, крім спорів, для яких законом установлений інший порядок судового вирішення. Зокрема, юрисдикція адміністративних судів поширюється на спори фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів або правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності. Вжитий у цій процесуальній нормі термін «суб`єкт владних повноважень» позначає орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їхню посадову чи службову особу, інший суб`єкт при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, у тому числі на виконання делегованих повноважень (пункт 7 частини першої статті 4 цього Кодексу).

З аналізу наведених процесуальних норм убачається, що до адміністративної юрисдикції відноситься справа, яка виникає зі спору в публічно-правових відносинах, що стосується цих відносин, коли один з його учасників - суб`єкт владних повноважень, здійснює владні управлінські функції, в цьому процесі або за його результатами владно впливає на фізичну чи юридичну особу та порушує їх права, свободи чи інтереси в межах публічно-правових відносин.

Натомість визначальні ознаки приватноправових відносин - це юридична рівність та майнова самостійність їх учасників, наявність майнового чи немайнового особистого інтересу суб`єкта. Спір буде мати приватноправовий характер, якщо він обумовлений порушенням приватного права (як правило, майнового) певного суб`єкта, що підлягає захисту в спосіб, передбачений законодавством для сфери приватноправових відносин, навіть якщо до порушення приватного права призвели владні управлінські дії суб`єкта владних повноважень.

При визначенні предметної юрисдикції справ суди повинні виходити із суті права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа, заявлених вимог, характеру спірних правовідносин, змісту та юридичної природи обставин у справі.

Помилковим є застосування статті 19 КАС України та поширення юрисдикції адміністративних судів на усі спори, стороною яких є суб`єкт владних повноважень, оскільки при вирішенні питання про розмежування компетенції судів щодо розгляду адміністративних і цивільних справ недостатньо застосування виключно формального критерію - визначення суб`єктного складу спірних правовідносин (участь у них суб`єкта владних повноважень), натомість визначальною ознакою для правильного вирішення спору є характер правовідносин, з яких виник спір.

Отже, до компетенції адміністративних судів належать спори фізичних чи юридичних осіб з органом державної влади, органом місцевого самоврядування, їхньою посадовою або службовою особою, предметом яких є перевірка законності рішень, дій чи бездіяльності цих органів (осіб), прийнятих або вчинених ними під час здійснення владних управлінських функцій, крім спорів, для яких законом установлений інший порядок судового вирішення.

Згідно абзацу першого, другого пункту 3 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних та кримінальних справ суду України «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» від 01.03.2013 № 3, вбачається, що критеріями відмежування справ цивільної юрисдикції від інших є: по-перше, наявність у них спору про право цивільне (справи за позовами, що виникають із будь-яких правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства); по-друге, суб`єктний склад такого спору (однією зі сторін у спорі є, як правило, фізична особа).

Відповідно до пункту 4.8 Постанови Верховного Суду від 14.11.2018 у справі № 906/515/17, Верховний Суд звертає увагу суддів на те, що для визначення предметної юрисдикції вирішальне значення має суть оспорюваних дій, а не форма їх вираження.

Враховуючи вищевикладене, даний спір стосується захисту прав, свобод і інтересів фізичної особи (позивача) у сфері публічно-правових відносин, та відповідно до ст. 19 ЦПК України не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Враховуючи викладене, суд прийшов до висновку, що справа за позовом ОСОБА_1 до Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування в Київській області про визнання акту про нещасний випадок на виробництві дійсним, зобов`язання вчинити певні дії, підлягає закриттю у зв`язку з тим, що справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Керуючись ст. 200, 206,255,256,353,354 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Провадження у справі № 753/17983/19 за позовом ОСОБА_1 до Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування в Київській області про визнання акту про нещасний випадок на виробництві дійсним, зобов`язання вчинити певні дії - закрити.

Повідомити позивачеві, що розгляд даної справи віднесено до юрисдикції адміністративних судів.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Шевченківський районний суд міста Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СУДДЯ М.А.РИБАК

Повний текст ухвали суду складено 24.11.2020 року.