Справа № 761/9725/19
Провадження № 2/761/1022/2020
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 жовтня 2020 року Шевченківський районний суд м.Києва в складі:

головуючого судді Юзькової О.Л.

при секретарі Буцан Р.О.,

за участі

відповідача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 звернувся до суду з даним позовом, мотивуючи свої вимоги наступним. Позивач проживає у власній квартирі АДРЕСА_1 . Відповідачка проживає в квартирі АДРЕСА_2 , яка знаходиться поверхом вище, і належить їй на праві власності. 29.07.2018 р. зайшовши до кухні позивач побачив на стелі плями від води та піднявся в кв. АДРЕСА_2 з метою усунення наслідків залиття. Разом з тим ОСОБА_1 відмовилась спілкуватись, а тому на заяву позивача ВОП Лук`янівка» (в подальшому ТОВ «Індустріальний будівельний холдинг» 08.08.2018 р. складено акт про причину залиття квартири - внаслідок пошкодження інженерних мереж внутрішньоквартирної розводки холодного водопостачання у вищерозташованій квартирі АДРЕСА_2 . Також було виявлено відсутність герметизації примикання між ванною та стіною. За результатами обстеження власнику квартири АДРЕСА_2 працівниками обслуговуючої організації було направлено попередження .У результаті залиття квартири позивачу було спричинено матеріальну шкоду, яку він оцінює у 8 000,00 грн. Крім матеріальних збитків позивачу було спричинено і моральну шкоду, яка полягає у перенесених стражданнях у наслідок змушеного проживання у незручних умовах, необхідності звернення до державних і не державних органів з заявами про вжиття заходів щодо відповідача, оскільки таке залиття не перше. Розмір моральної шкоди позивач також оцінює на рівні 8 000,00 грн. За таких обставин, ОСОБА_2 просить суд стягнути на його користь з ОСОБА_1 суму матеріальної шкоди у розмірі 8 000,00 грн. , суму моральної шкоди у розмірі 8 000,00 грн. та судові витрати.

Провадження у справі відкрито 18.04.2019 р., відповідно до приписів ст. ст. 19,274 ЦПК України вирішено питання про її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Позивач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, просив провести розгляд справи за його відсутністю. Зазначив, що наявні всі доказі неправомірної поведінки відповідача, а отже і підстави для стягнення з ОСОБА_1 матеріальної шкоди у сумі 6 207,60 грн., визначеної експертами КНДІСЕ, моральної шкоди у розмірі 8 000,00 грн., а також судового збору у сумі 2 689,40 грн. та витрат на проведення експертизи у сумі 9 420,00 грн.

Відповідач ОСОБА_1 не скористалась правом надати відзив на позов. Натомість в судовому засіданні пояснила, що її вина в залиття, яке сталось у липні 2018 р. відсутні. Працівники ЖЕК розібрали плитку і ванній кімнаті та не знайшли ніяких пошкоджень.

Вислухавши доводи ОСОБА_1 , дослідивши у встановленому порядку докази та надавши їм відповідну оцінку, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню частково, виходячи з наведеного.

Так, як свідчать матеріали справи, ОСОБА_2 є співвласником квартири АДРЕСА_1 , що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло, виданим 08.12.2000 р. Шевченківською районною держадміністрацією, копія якого долучено до матеріалів справи.

Також встановлено, і не оспорюється відповідачем, що 29.07.2018 р. відбулось залиття квартири АДРЕСА_1 .

За результатами обстеження квартири позивача, 08.08.2018 р. комісією у складі: головного інженера ВОП «Лук`янівка» Дичка В.М., майстра технічної дільниці № 1 ОСОБА_3 , слюсаря-сантехніка ОСОБА_4 складено акт про залиття.

Як свідчить даний акт, комісією зафіксовано, що залиття квартири АДРЕСА_1 відбулося внаслідок пошкодження інженерних мереж внутрішньоквартирної розводки холодного водопостачання, а саме відвідної труби до кухні, що замурована та облицьована кахельною плиткою, у вище розташованій квартирі АДРЕСА_3 . Також виявлена відсутність герметизації між ванною та стіною.

Також комісією зафіксовано наступні пошкодження: кухня - клейове фарбування - спостерігається чотири плями залиття приблизно до 1,3 кв. м., стіни - клейове фарбування - на клейовому фарбуванні спостерігається мокра пляма залиття приблизно 1,5 кв. м.

Акт про залиття затверджено директором ТОВ «Індустріальний будівельний холдинг» М. Біленьким.

Під час розгляду справи ОСОБА_1 не заперечувала ту обставину, що є власником та проживає в квартирі АДРЕСА_3 .

ОСОБА_2 зазначає, що мешканець кв. АДРЕСА_2 має нести відповідальність за спричинення шкоди, відповідно до вимог чинного законодавства України.

Разом з тим, ОСОБА_1 вказує на те, що її вина у залитті квартири відсутня, що було встановлено працівниками обслуговуючої організації.

За приписами ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями та бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

В свою чергу частиною 2 ст. 1166 ЦК України визначено, що особа, яка завдала шкоди, звільняється від відповідальності, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

За приписами ч.ч 1-4 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

При цьому за положеннями ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: 1) керує ходом судового процесу; 2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; 3) роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; 4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; 5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

В свою чергу за положеннями ч.ч. 1,2 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Разом з тим ч. 1 ст. 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Враховуючи презумпцію винуватості, встановлену ч. 2 ст. 1166 ЦК України саме відповідач зобов`язаний надати докази у підтвердження того факту, що залиття квартири позивача відбулось не з вини мешканця квартири АДРЕСА_4 .

Разом з тим, аналізуючи письмові докази по справі, суд приходить до висновку, що стороною відповідачем не було надано відомостей щодо відсутності її вини ОСОБА_1 у залитті.

Так, доказами відповідно до положень ст. 76 ЦПК України є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Належними, відповідно до ст. 77 ЦПК України, є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування, як це визначено ч. 1 ст. 80 ЦПК України.

Матеріали справи не містять будь - яких доказів, які б давали суду можливість зробити висновки про те, що відповідач не має нести відповідальність за шкоду спричинену позивачу залиттям його квартири.

Доводи ОСОБА_1 суд не може покласти в основу рішення, оскільки, за положеннями ч. 6 ст. 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Так, як свідчить висновок експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи№ 29254/19-43 від 19.06.2020 р. вартість ремонтно-будівельних робіт (розмір матеріальної шкоди) для усунення наслідків залиття квартири АДРЕСА_5 , згідно даних візуально-інструментального обстеження, станом на час проведення дослідження становить 6 207,60 грн.

Як свідчить заява позивача, направлена в адресу суду, саме зазначену суму ОСОБА_2 і просить стягнути з відповідача.

ОСОБА_1 під час розгляду справи не оспорювала зазначений експертом розмір шкоди.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що вимоги позивача в частині стягнення з відповідача матеріальної шкоди підлягають задоволенню.

Позивач також вказує на те, що залиттям квартири йому було спричинено моральну шкоду, яка полягає у хвилюваннях, незручностях в побуті, проживання у незручних умовах , що є підставою для стягнення з відповідача на відшкодування моральної шкоди у розмірі 8 000,00 грн.

Норми ст. 23 ЦК України передбачають, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна.

Відповідно до положень ст.. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала.

Пленум Верховного Суду України в п. 5 Постанови № 4 від 31.03.19995 р. «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» з відповідними доповненнями та змінами, роз`яснив, що обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової шкоди) підлягають: наявність такої шкоди, протиправність дій її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправними діяннями заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.

Враховуючи обставини встановлені в судовому засіданні, суд приходить до висновку про наявність моральної шкоди, що її було спричинено позивачу ОСОБА_1 .

Вирішуючи питання про розмір даної шкоди в грошовому еквіваленті, суд виходить з втрат немайнового характеру, що їх зазнав позивач, зміни, які відбулись в його житті, що призвело до негативних наслідків.

Зважаючи на викладене, суд вважає за можливе стягнути з відповідача на користь ОСОБА_2 суму у розмірі 1 000,00 грн. на відшкодування моральної шкоди.

Судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи, відповідно до ст. 133 ЦПК України.

До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи, за положеннями ч. 3 ст. 133 ЦПК України.

Розподіляючи судову витрати суд керується приписами ст. 141 ЦПК України, відповідно до яких судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення.

Так, відповідно до положень ЦПК України на користь ОСОБА_2 підлягає стягненню судовий збір у розмірі 1008 грн. 52 коп.

Разом з тис, суд вважає за можливе відмовити у стягненні з відповідача на користь позивача витрат на проведення експертизи за відсутності належних доказів здійснення таких витрат.

Виходячи з наведеного, керуючись ст.ст. 2-5,11-13,133-141,196,200,258,259,263,268,352,354 ЦПК України, ст.ст. 23, 1166,1167 ЦК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_6 ) на користь ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 , АДРЕСА_7 ) на відшкодування матеріальної шкоди суму у розмірі 6 207 грн. 60 коп. , на відшкодування моральної шкоди суму у розмірі 1000 грн. 00 коп.

Стягнути з ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_6 ) на користь ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 , АДРЕСА_7 ) судовий збір у розмірі 1008 грн 52 коп.

В задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду, в порядку ст.ст. 353-357 ЦПК України з урахуванням п. 15.5. Перехідних положень цього Кодексу протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту рішення .

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 26.10.2020 року

Суддя: