Ухвала

23 листопада 2020 року

м. Київ

справа № 554/904/16-ц

провадження № 61-18631св19

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Петрова Є. В. (суддя-доповідач), Калараша А. А., Штелик С. П.,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , треті особи - приватні нотаріуси Полтавського міського нотаріального округу Полєжаєва Надія Пантелеймонівна, ОСОБА_4 , товариство з обмеженою відповідальністю «Полтаватрансбуд», про витребування майна з чужого незаконного володіння, скасування запису про реєстрацію права власності, визнання права власності, зобов`язання вчинити дії та виселення, за касаційною скаргою ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , подану адвокатом Зязюн Юлією Анатоліївною, на рішення Октябрського районного суду міста Полтави від 04 березня 2019 року та постанову Полтавського апеляційного суду від 19 вересня 2019 року,

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2016 року ОСОБА_1 , ОСОБА_2 звернулися до суду з позовом до ОСОБА_3 про визнання недійсним договору дарування, скасування запису про реєстрацію права власності, визнання права власності, витребування майна з чужого незаконного володіння, зобов`язання повернути квартиру та виселення.

Справа розглядалася судами неодноразово.

Рішенням Октябрського районного суду міста Полтави від 30 червня 2016 року, з урахуванням ухвали суду про виправлення описки від 28 вересня 2016 року, у задоволенні позову ОСОБА_1 , ОСОБА_2 відмовлено.

Ухвалою Апеляційного суду Полтавської області від 07 листопада 2016 року рішення суду першої інстанції залишено без змін.

Постановою Верховного Суду від 16 травня 2018 року касаційну скаргу представника ОСОБА_1 , ОСОБА_2 - ОСОБА_5 задоволено частково.

Рішення Октябрського районного суду міста Полтави від 30 червня 2016 року та ухвалу Апеляційного суду Полтавської області від 07 листопада 2016 року скасовано, справу направлено на новий розгляд до суду першої інстанції.

Під час нового розгляду, у вересні 2018 року позивачі подали уточнену позовну заяву, в якій посилаючись на висновки Верховного Суду щодо підстав недійсності правочину, реституції як способу захисту цивільного права та вважали, що було вчинено два недійсних правочини: 1) ОСОБА_6 незаконно прийняв спадщину після померлої дружини ОСОБА_7 на 1/2 частину спірної квартири, яка вже була продана, та отримав свідоцтво про право на спадщину за законом від 24 грудня 2015 року; 2) ОСОБА_6 незаконно подарував спірну квартиру відповідачу ОСОБА_3 . Вказували, що позивачі не є сторонами недійсних правочинів, спірна квартира вибула з володіння власників не з їхньої волі, майно було набуте відповідачем безвідплатно в особи, яка не мала права його відчужувати. А тому, враховуючи, що позивачі є законними власниками спірної квартири, яка вибула з їх володіння на підставі недійсних правочинів та була набута відповідачем, остаточно просили суд: витребувати із чужого незаконного володіння у ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 , ОСОБА_2 спірну квартиру; скасувати у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно запис про реєстрацію права власності на квартиру за ОСОБА_3 , номер запису про право власності 12735405; визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частину квартири; визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/2 частину квартири; зобов`язати ОСОБА_3 повернути квартиру у володіння позивачів, як законних власників; виселити ОСОБА_3 з квартири; судові витрати покласти на відповідача.

Крім того, позивачі просили позовну вимогу в частині визнання недійсним договору дарування квартири від 24 грудня 2015 року, укладеного між ОСОБА_6 та ОСОБА_3 залишити без розгляду (Т 2 а. с.192 - 198).

Ухвалою Октябрського районного суду міста Полтави від 19 серпня 2019 року клопотання позивачів про залишення без розгляду частини позовних вимог задоволено.

Залишено без розгляду позовну вимогу ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , треті особи: приватний нотаріус Полтавського міського нотаріального округу Полєжаєва Н. П., приватний нотаріус Полтавського міського нотаріального округу Дробітько В. В., ТОВ «Полтаватрансбуд» про визнання недійсним договору дарування квартири, укладений 24 грудня 2015 року між ОСОБА_6 та ОСОБА_3 , який посвідчений приватним нотаріусом Полтавського міського нотаріального округу Дробітько В. В.

Під час нового розгляду рішенням Октябрського районного суду міста Полтави від 04 березня 2019 року в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , треті особи: приватний нотаріус Полтавського міського нотаріального округу Полєжаєва Н. П., приватний нотаріус Полтавського міського нотаріального округу Дробітько В. В., ТОВ «Полтаватрансбуд» про витребування майна з чужого незаконного володіння, скасування запису про реєстрацію права власності, визнання права власності, зобов`язання вчинити дію та виселення - відмовлено.

Скасовано заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Октябрського районного суду міста Полтави від 09 лютого 2016 року, а саме скасовано заборону вчиняти дії, спрямовані на відчуження квартири АДРЕСА_1 .

Скасовано заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Октябрського районного суду міста Полтави від 03 серпня 2018 року, а саме скасовано арешт на квартиру АДРЕСА_1 , право власності на яку зареєстровано за ОСОБА_3 , у виді заборони відповідачу ОСОБА_3 вчиняти будь-які дії щодо відчуження квартири АДРЕСА_1 .

Постановою Полтавського апеляційного суду від 19 вересня 2019 року апеляційну скаргу представника позивачів за довіреністю ОСОБА_2 , ОСОБА_1 - адвоката Зязюн Ю. А. залишено без задоволення.

Рішення Октябрського районного суду міста Полтави від 04 березня 2019 року залишено без змін.

16 жовтня 2019 року, через засоби поштового зв`язку, адвокат ОСОБА_2, ОСОБА_1. - Зязюн Ю. А. подала до Верховного Суду касаційну скаргу, в якій просить скасувати рішення Октябрського районного суду міста Полтави від 04 березня 2019 року та постанову Полтавського апеляційного суду від 19 вересня 2019 року, та ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити у повному обсязі, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

Ухвалою Верховного суду від 14 листопада 2019 року відкрито касаційне провадження у даній справі та витребувано матеріали цивільної справи із Октябрського районного суду міста Полтави.

Справа надійшла до Верховного суду у грудні 2020 року.

Пунктом 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ» від 15 січня 2020 року № 460-ІХ установлено, що касаційні скарги на судові рішення, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом. Тому у тексті цієї ухвали норми ЦПК України наводяться в редакції, яка була чинною станом на 07 лютого 2020 року.

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки матеріалів справи.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Необхідності виклику учасників справи для надання пояснень у справі не вбачається (немає).

Частиною тринадцятою статті 7 ЦПК України передбачено, що розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Ураховуючи, що згідно з частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, колегія суддів інформує учасників справи про те, що зазначена інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України.

З огляду на положення частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, з урахуванням категорії та складності справи, справа підлягає розгляду в складі п`яти суддів.

Керуючись статтею 401, частиною першою статті 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

Справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , треті особи - приватні нотаріуси Полтавського міського нотаріального округу Полєжаєва Надія Пантелеймонівна, ОСОБА_4 , товариство з обмеженою відповідальністю «Полтаватрансбуд», про витребування майна з чужого незаконного володіння, скасування запису про реєстрацію права власності, визнання права власності, зобов`язання вчинити дії та виселення, за касаційною скаргою ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , подану адвокатом Зязюн Юлією Анатоліївною, на рішення Октябрського районного суду міста Полтави від 04 березня 2019 року та постанову Полтавського апеляційного суду від 19 вересня 2019 року, призначити до судового розгляду.

Справу розглянути в порядку спрощеного позовного провадження в складі п`яти суддів за наявними у справі матеріалами без повідомлення учасників справи.

Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному веб-порталі судової влади України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: Є. В. Петров

А. А. Калараш

С. П. Штелик