"25" листопада 2020 р.
Справа №642/8588/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 листопада 2020 р. Ленінський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого судді Проценко Л.Г.

за участю секретаря Канаєвої К.М.,

позивача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м.Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради, 3-і особи ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності, -

ВСТАНОВИВ :

Позивачка 18.12.2019р. звернулася до суду із даним позовом, в якому просила визнати за нею право власності на спадщину після смерті матері ОСОБА_4 , яка прийняла спадщину після смерті ОСОБА_5 , а саме 13/50 часток будинку з надвірними спорудами, розташованого за адресою АДРЕСА_1 .

В обґрунтування позову зазначила, що вона є спадкоємцем 13/50 часток будинку з надвірними спорудами, розташованого за адресою АДРЕСА_1 . Ця частина будинку належала на підставі свідоцтва про право власності на спадщину за заповітом, виданого 2-ю ХДНК 17.02.1981р. її бабі - ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Після її смерті спадщину прийняла мати позивачки - ОСОБА_4 , яка була зареєстрована за вказаною адресою та постійно мешкала зі спадкодавцем. Мати позивачки померла ІНФОРМАЦІЯ_2 і спадщину фактично прийняла позивачка, яка також була зареєстрована за цією адресою та постійно там мешкала. Інших спадкоємців немає, оскільки дід позивачки помер у 1987 році, а мати позивачки розірвала шлюб зі своїм чоловіком у 2000 році. Позивачка не може отримати свідоцтво про право на спадщину, оскільки її мати не оформила спадщину, а також в зв`язку з відсутністю правовстановлюючого документу на частину будинку, що належала бабі.

Ухвалою від 26 грудня 2020р. було відкрито провадження по справі.

Ухвалами суду від 20.05.2020р. в якості 3-х осіб залучені співвласники будинку ОСОБА_2 та ОСОБА_3 та витребувано докази: 1) з Другої Харківської міської державної нотаріальної контори щодо спадкоємців, 2) з КП «Харківське міське БТІ» - щодо власників будинку та копії інвентаризаційної справи будинку АДРЕСА_1 , 3) з Харківського міського відділу ДРАЦС - копії актового запису про народження ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Позивач в судовому засіданні позов підтримала та зазначила, що її бабі ОСОБА_5 належало 13/50 часток будинку з надвірними спорудами за адресою АДРЕСА_1 . Після її смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 спадщину прийняла фактично її мати, але не оформила її. ІНФОРМАЦІЯ_2 померла її мати ОСОБА_4 , після смерті якої вона також фактично прийняла спадщину, оскільки проживала разом з нею і користується спадковим майном. Однак, звернувшись до нотконтори, вона отримала відмову у зв`язку з відсутністю правовстановлюючого документу на спадкове майно.

Представник відповідача Харківської міської ради в судове засідання не з`явився, просив розглядати справу у його відсутності та ухвалити рішення згідно діючого законодавства, яке не буде порушувати права третіх осіб. При цьому зазначив, що оплата судового збору в повному обсязі покладається на кожного спадкоємця пропорційно до виділеної йому частки.

Треті особи: ОСОБА_2 та ОСОБА_3 в судове засідання не з`явились, надали заяви про слухання справи у їх відсутність, при цьому проти задоволення позову не заперечували.

Суд вислухавши думку позивача, перевіривши матеріали справи, вважає що позов підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Згідно з ч.ч.1,2,3 ст.12 ЦПК Україницивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

За ч.1,3 ст.13, ч.1 ст.49 ЦПК Українисуд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Сторони користуються рівними процесуальними правами.

Відповідно до ст. 76, ч.1,2,3 ст.77,79,80 ЦПК України:

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

За ч.1,5,6 ст.81, ст.89 ЦПК Україникожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

ЦК України врегульовано порядок здійснення права на спадкування. За ст.1268 ЦК України спадкоємець за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Відповідно до ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно зі ст.1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Місцем відкриття спадщини відповідно ст.1221 ЦК України є останнє місце проживання спадкодавця.

Статтею 1218 ЦК України визначено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинялися внаслідок його смерті.

Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини.

У ОСОБА_6 та ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_4 народилася ОСОБА_4 . (т.1 а.с.7)

Як вбачається з свідоцтва про право на спадщину за заповітом виданого 17.02.1981р. державним нотаріусом 2-ї ХДНК в реєстрі за №2-747 після ОСОБА_7 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 спадкоємцями 13/25 часток будинку з надвірними спорудами, розташованого за адресою АДРЕСА_2 в рівних частинах є діти спадкодавця ОСОБА_8 та ОСОБА_5 . В подальшому в ХМБТІ спадкоємцями проведено реєстрацію по 13/50 часток зазначеного будинку за кожним. (т.2 а.с.88)

За рішеннями виконавчого комітету Ленінського районного ради народних депутатів від 15.12.1981р. №216/14 та 05.11.1996 р. №237/9 ОСОБА_5 дозволено оформити самовільно збудовану літню кухню літ. «Р» та переобладнані: кухню приміщення 1-1, площею 6,5 кв.м., житлову кімнату приміщення 1-5, площею 10,6 кв.м. в домоволодінні АДРЕСА_2 . Житлова площа з врахуванням переобладнання складає 37,4 кв.м. Також дозволено оформити раніше побудований сарай літ. «Я» розміром 6,05х3 кв.м. на ім`я ОСОБА_5 . (т.2 а.с.92,130)

Батьками ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 є ОСОБА_6 та ОСОБА_4 . Як вбачається з актового запису №1026 від 21.11.1984р. відомості про батька були зазначені за вказівкою матері ІНФОРМАЦІЯ_6 (т.1 а.с.6,83)

Шлюб між ОСОБА_9 та ОСОБА_10 розірвано 26.09.2000р., про що здійснено відповідний запис за №314. Прізвища після розірвання шлюбу: ОСОБА_11 та ОСОБА_12 . (т.1 а.с.8)

ОСОБА_6 помер ІНФОРМАЦІЯ_7 у віці 60 років, а ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 76 років, про що зроблено записи за №444 та №4576 відповідно. (т.1 а.с.9,10)

Згідно витягу з реєстру прав власності на нерухоме майно від 04.01.2005р. житловий будинок з надвірними будівлями за адресою АДРЕСА_1 зареєстрований на праві приватної власності на ім`я ОСОБА_13 12/25 часток, згідно рішення народного суду Ленінського району м.Харкова від 25.03.80 р. (справа №2-450); ОСОБА_14 - 13/50 частин, згідно договору купівлі продажу посвідченому 2-ю ХДНК 12.10.1983р. в р.№3-4015. ОСОБА_5 - 13/50 частин, згідно свідоцтва про право на спадщину р.№2-747 виданого 2-ю ХДНК 17.02.1981р. (т.2 а.с. 153,176)

Як вбачається з витягу з реєстру прав власності на нерухоме майно від 26.11.2011р. житловий будинок з надвірними будівлями (колишня АДРЕСА_3 ) АДРЕСА_1 зареєстрований на праві приватної власності на ім`я ОСОБА_3 - 12/25 часток, згідно свідоцтва про право на спадщину виданого 2-ю ХДНК 05.02.2005р. р.№3-14; ОСОБА_5 - 13/50 частин, згідно свідоцтва про право на спадщину за заповітом виданого 2-ю ХДНК 17.02.1981р. р.№2-747; ОСОБА_14 13/50 частин, згідно договору купівлі продажу посвідченому 12.10.1983р. 2-ю ХДНК в р.№3-4015. (т.2 а.с.192)

Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом від 03.02.2012р. виданим 2-ю ХДНК спадкоємцем майна ОСОБА_14 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_8 є його дочка ОСОБА_15 . Згідно витягу про державну реєстрацію прав від 27.02.2012р. 13/50 частин житлового будинку з надвірними будівлями (колишня АДРЕСА_3 ) АДРЕСА_1 зареєстрований на праві приватної власності за ОСОБА_15 на підставі свідоцтва про право на спадщину р.№4-83 від 03.02.2012р., виданим 2-ю ХДНК. (т.2 а.с.198)

ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 у віці 57 років, про що зроблено запис за №17946. (т.1 а.с.11)

Згідно довідки голови квартального комітету «Старопрудний» від 22.12.2014р. на день смерті інваліда 2-ї гр. ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 разом з нею були зареєстровані та проживали члени сім`ї: ОСОБА_1 - дочка та ОСОБА_16 - онука. (т.1 а.с.15)

Відповідно витягу з будинкової книги та копій паспортів ОСОБА_5 , ОСОБА_4 та ОСОБА_1 були зареєстровані за адресою АДРЕСА_1 . (т.1 а.с.12-14,16)

Згідно довідки про реєстрацію місця проживання Департаменту реєстрації Харківської міської ради від 24.07.2019р. ОСОБА_1 зареєстрована за адресою АДРЕСА_1 . (т.1 а.с.17)

За відповіддю 2-ї ХДНК від 23.07.2019 р. на адресу ОСОБА_1 зазначено, що у позивача відсутній правовстановлюючий документ на майно, а саме 13/50 частин будинку АДРЕСА_1 з відповідною частиною надвірних будівель, що належала ОСОБА_5 на підставі Свідоцтва про право на спадщину за заповітом виданим 2-ю ХДНК 17.02.1981р., зареєстровано в реєстрі за №2-747. Запит на отримання дублікату було видано 19.07.2019р., однак дублікат заявником не отримано. Тому видати свідоцтво про право на спадщину за законом не є можливим та рекомендовано звернутися до суду. (т.1 а.с.18)

За відповіддю 2-ї ХДНК від 26.05.2020р. після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 заведена спадкова справа №382/2015, свідоцтво про право на спадщину після зазначеного спадкодавця не видавалось, заповіт від імені ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_9 не посвідчувався. Після ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 спадкова справа не заводилась, заяви про прийняття або про відмову від спадщини не подавались, свідоцтво про право на спадщину після вищевказаного спадкодавця нікому не видавалось, заповіт не посвідчувався. (т.1 а.с.47)

Згідно інформаційних довідок зі спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) і (заповіти/ спадкові договори) від 03.08.2015 р. та від 26.05.2020 р. після спадкодавця ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 2-ю ХДНК відкрита спадкова справа 57765716, номер у нотаріуса 382/2015. Відомості щодо заповітів чи видачі свідоцтва про право на спадщину відсутні. Після ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 спадкова справа не заводилась. Відомості щодо заповітів чи видачі свідоцтва про право на спадщину відсутні. (т.1 а.с. 48-51, 58)

30.07.2015р. до 2-ї ХДНК звернулося ПАТ «Альфа - Банк» з заявою-претензією з вимогами до спадкодавців (заява зареєстрована в книзі обліку та реєстрації спадкових справ за №759 03.08.2015р.), оскільки договірні зобов`язання спадкодавця залишилися невиконаними та мається заборгованість за кредитним договором №500946042 від 11.06.2014р. у розмірі 11413 грн. 27 коп. (т.1 а.с.52)

ОСОБА_1 23.07.2019р. звернулася до 2-ї ХДНК з заявою про відкриття спадкової справи та видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті баби та матері (заява зареєстрована за №535, спадкова справа 382/15). При цьому зазначила, що проживає у АДРЕСА_4 ) була її баба ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Після її смерті спадщину прийняла її мати ОСОБА_4 , яка проживала з нею і була зареєстрована за вказаною адресою, а подальшому померла ІНФОРМАЦІЯ_2 . Заявник прийняла спадщину, оскільки зареєстрована за даною адресою з 19.06.2002р. Право власності за ОСОБА_5 підтверджується свідоцтвом про право власності за заповітом виданим 2-ю ХДНК 17.02.1981р. №2-747 та зареєстровано в КП ХМБТІ. (т.1 а.с.60)

Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкту нерухомого майна від 10.04.2020р. 13/50 часток будинку, розташованого за адресою АДРЕСА_1 належать ОСОБА_2 - на підставі договору купівлі продажу від 08.06.2018р. р.№2680, 13/50 часток будинку - ОСОБА_5 , на підставі свідоцтва про право на спадщину виданого 2-ю ХДНК 17.02.1981р. р.№2-747 та 12/25 часток - ОСОБА_3 на підставі свідоцтва про право на спадщину виданого 2-ю ХДНК 05.02.2005р. р.№3-14. (т.1 а.с.32,33)

Суд вважає, що позивачкою доведені обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог.

Після смерті матері ОСОБА_1 звернулася до Другої ХДНК з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на 13/50 частин житлового будинку по АДРЕСА_1 , що належала матері ОСОБА_4 , яка не заявляла відмову від спадщини і прийняла спадщину фактично, після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , оскільки була зареєстрована та проживала з померлою на час відкриття спадщини, але не оформила своїх спадкових прав.

Таким чином, позивач звернулася до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, що підтверджується відповіддю державного нотаріуса 2-ї ХДНК від 23.07.2019 р. однак оформити своє право у нотаріальній конторі та отримати свідоцтво про право на спадщину не змогла.

Незважаючи на те, що ОСОБА_4 не реалізувала за життя своє право на реєстрацію права власності на частку у праві власності на домоволодіння, це право не є обмеженим у часі та існувало у спадкодавця і на момент його смерті.

Тому підлягають задоволенню позовні вимоги позивача щодо визнання права власності в порядку спадкування за законом на спадкове майно - 13/50 частин житлового будинку з надвірними спорудами по АДРЕСА_1 , після смерті ОСОБА_4 , яка прийняла спадщину після смерті ОСОБА_5 , оскільки ОСОБА_1 набула право власності на 13/50 частин житлового будинку з надвірними спорудами по АДРЕСА_1 , після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_10 та ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_11 .

Позивач не наполягає на стягненні з відповідача судових витрат, передбачених ст.141 ЦПК України, у зв`язку з чим суд такі витрати не стягує.

На підставі викладеного, керуючись 4, 12, 13, 49, 141, 211, 259, 263, 264, 293, 315, 273 ЦПК України, ст. ст.1217,1218,1220,1221,1268 ЦК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Харківської міської ради, 3-і особи ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_12 (РНОКПП НОМЕР_1 ), право власності в порядку спадкування за законом на 13/50 частин житлового будинку з надвірними спорудами по АДРЕСА_1 , після ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_10 та ОСОБА_4 , яка прийняла спадщину і померла ІНФОРМАЦІЯ_11 .

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в тридцятиденний строк з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення виготовлено 25 листопада 2020р.

Суддя Л.Г. Проценко