Ухвала

23 листопада 2020 року

м. Київ

справа № 296/10727/18

провадження № 61-17693св19

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:

Стрільчука В. А. (суддя-доповідач), Карпенко С. О., Тітова М. Ю.,

провівши в порядку письмового провадження попередній розгляд справи за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Житомирський експертно-технічний центр Держпраці» про стягнення заборгованості з оплати праці за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Корольовського районного суду міста Житомира від 22 січня 2019 року та постанову Житомирського апеляційного суду від 14 серпня 2019 року,

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2018 року ОСОБА_1 звернулася до суду з указаним позовом, в якому просила: стягнути з Державного підприємства «Житомирський експертно-технічний центр Держпраці» на її користь: 21 375,25 грн заборгованості з оплати праці, яка утворилася внаслідок невиплати їй персональної надбавки за високі досягнення у праці з жовтня 2015 року по червень 2016 року та з травня по вересень 2018 року; 17 347,28 грн - заборгованості з оплати праці, яка утворилася внаслідок незаконної невиплати 100 % премії з липня 2015 року по квітень 2016 року та з вересня по жовтень 2017 року; 5 000 грн - на відшкодування витрат на професійну правничу допомогу.

Рішенням Корольовського районного суду міста Житомира від 22 січня 2019 року відмовлено в задоволенні позову в частині стягнення надбавки за високі досягнення у праці за періоди з жовтня 2015 року по червень 2016 року та з травня по липень 2018 року включно, а також - в частині стягнення 100 % премії за періоди з липня 2015 року по квітень 2016 року включно та з вересня по жовтень 2017 року. Позовні вимоги в частині стягнення надбавки за високі досягнення у праці за період з серпня по вересень 2018 року та в частині стягнення 5 000 грн на відшкодування витрат за надання правової допомоги адвокатом залишено без розгляду.

Постановою Житомирського апеляційного суду від 14 серпня 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, а рішення Корольовського районного суду міста Житомира від 22 січня 2019 року - без змін.

У касаційній скарзі ОСОБА_1 просить скасувати рішення Корольовського районного суду міста Житомира від 22 січня 2019 року та постанову Житомирського апеляційного суду від 14 серпня 2019 року, а справу направити на новий розгляд до суду першої інстанції, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права і порушення норм процесуального права.

Статтею 388 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) визначено, що судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.

Ухвалою Верховного Суду у складі судді Касаційного цивільного суду від 18 жовтня 2019 року відкрито касаційне провадження в цій справі та витребувано її матеріали з Корольовського районного суду міста Житомира.

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

08 лютого 2020 року набрав чинності Закон України від 15 січня 2020 року № 460-IX «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ». Пунктом 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» цього Закону встановлено, що касаційні скарги на судові рішення, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом.

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України в редакції, чинній на час подання касаційної скарги, підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Згідно з частиною п`ятою статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції призначає справу до судового розгляду за відсутності підстав, встановлених частинами третьою, четвертою цієї статті. Справа призначається до судового розгляду, якщо хоча б один суддя із складу суду дійшов такого висновку. Про призначення справи до судового розгляду постановляється ухвала, яка підписується всім складом суду.

Виходячи з викладеного, зважаючи на те, що під час проведення попереднього розгляду справи не встановлено обставин, передбачених частинами третьою, четвертою статті 401 ЦПК України, справу слід призначити до судового розгляду.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу. Враховуючи категорію і складність справи, з огляду на положення частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, справа підлягає розгляду колегією у складі п`яти суддів.

Керуючись статтями 34, 401 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Справу за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Житомирський експертно-технічний центр Держпраці» про стягнення заборгованості з оплати праці за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Корольовського районного суду міста Житомира від 22 січня 2019 року та постанову Житомирського апеляційного суду від 14 серпня 2019 року призначити до судового розгляду Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду в кількості п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:В. А. Стрільчук

С. О. Карпенко

М. Ю. Тітов