Ухвала

23 листопада 2020 року

м. Київ

справа № 753/16439/16

провадження № 61-16300ск20

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Шиповича В. В., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою акціонерного товариства «УкрСиббанк» на постанову Київського апеляційного суду від 30 вересня 2020 року у справі за позовом акціонерного товариства «УкрСиббанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки,

особа, яка подала апеляційну скаргу, - ОСОБА_3 ,

ВСТАНОВИВ:

02 листопада 2020 року засобами поштового зв`язку представник акціонерного товариства «УкрСиббанк» (далі - АТ «УкрСиббанк») - адвокат Лісовський С. В. подав касаційну скаргу на постанову Київського апеляційного суду від 30 вересня 2020 року, повний текст якої складено 01 жовтня 2020 року.

Згідно з частиною третьою статті 3 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

За змістом частини першої статті 394 ЦПК України питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження) вирішує колегія у складі трьох суддів після одержання касаційної скарги оформленої відповідно до вимог статті 392 ЦПК України.

Касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Згідно пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

В порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано оригінал документа, що підтверджує сплату судового збору в повному розмірі.

У розглядуваній справі спір виник з приводу звернення стягнення на предмет іпотеки в рахунок погашення заборгованості за кредитним договором.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову.

Зміст заявленої вимоги про звернення стягнення на майно ґрунтується на наявності грошових вимог позивача до відповідача на підставі окремого договору, наслідком задоволення таких вимог та виконання судового рішення є припинення грошових вимог позивача. Отже, позовні вимоги про звернення стягнення на заставлене майно мають вартісну оцінку, носять майновий характер і розмір ставок судового збору за їх подання визначається за вимогами статті 4 Закону України «Про судовий збір», виходячи з розміру грошових вимог позивача, на задоволення яких спрямовано позов.

Вказані висновки викладені Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 26 лютого 2019 року в справі № 907/9/17.

При цьому Велика Палата Верховного Суду у вказаній постанові відступила від висновків Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду, викладених у постанові від 23 січня 2018 року в справі № 340/461/16-ц.

Позов АТ «УкрСиббанк» подано до суду у вересні 2016 року.

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції на час подачі позову) за подання юридичною особою до суду позовної заяви майнового характеру, ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати.

Рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 30 січня 2020 року позовні вимоги АТ «УкрСиббанк» задоволено та звернуто стягнення на предмет іпотеки (квартиру АДРЕСА_1 ) в рахунок погашення заборгованості ОСОБА_1 у розмірі 397 633,11 доларів США за основним боргом і процентами та

2 325 141,26 грн пені.

За подання позовів, ціна яких визначається в іноземній валюті, судовий збір сплачується у гривнях з урахуванням офіційного курсу гривні до іноземної валюти, встановленого Національним банком України на день сплати (частина перша статті 6 Закону України «Про судовий збір»).

Відкриваючи провадження у справі ухвалою від 14 вересня 2016 року, Дарницький районний суд м. Києва зазначив, що позовна заява банку надійшла до суду 08 вересня 2016 року.

На час вирішення питання про відкриття касаційного провадження відомості про іншу дату подання позову та сплату судового збору в розпорядженні Верховного Суду відсутні.

Таким чином, з урахуванням майнового характеру позовних вимог, положень статей 4, 6 Закону України «Про судовий збір», висновків Великої Палати Верховного Суду у постанові від 26 лютого 2019 року в справі

№ 907/9/17, розмір судового збору, який підлягав сплаті за подання позову становить 194 274, 15 грн із розрахунку (10 626 468,91 грн (що за курсом НБУ станом на 08 вересня 2016 року еквівалентно 397 633, 11 доларів США) + 2 325 141,26 грн) х 1,5%).

Відповідно до статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми

Оскільки заявник просить скасувати постанову Київського апеляційного суду від 30 вересня 2020 року та залишити без змін рішення Дарницького районного суду міста Києва від 30 січня 2020 року судовий збір за подання касаційної скарги становить 388 548, 30 грн (200% від суми, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви).

Заявником при поданні касаційної скарги сплачено 2 102 грн судового збору, отже сума недоплаченого судового збору становить 386 446,30 грн.

Недоліки касаційної скарги мають бути усунені шляхом надання документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документів, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду має бути перераховано до УК у Печерському районі/ Печерський район/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), номер рахунку отримувача (стандарт IBAN): UA0026007, ККДБ: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, визначених

статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження) буде вирішено колегією суддів після усунення недоліків касаційної скарги та її оформлення відповідно до вимог статті 392 ЦПК України.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу акціонерного товариства «УкрСиббанк» на постанову Київського апеляційного суду від 30 вересня 2020 року у цивільній справі № 753/16439/16 залишити без руху.

Встановити АТ «УкрСиббанк» для усунення недоліків касаційної скарги строк - десять днів з дня вручення копії цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя В. В. Шипович