головуючий суддя у 1 інстанції - Каліушко Ф.А.
КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 листопада 2020 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Писаної Т.О.

суддів - Приходька К.П., Журби С.О.

за участі секретаря судового засідання Костецької М.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Київського апеляційного суду цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 13 липня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа: суб`єкт підприємницької діяльності - фізична особа ОСОБА_5 , про визнання недійсною угоди завдатку, стягнення коштів та моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В :

У грудні 2019 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до суду із позовом до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа: суб`єкт підприємницької діяльності - фізична особа ОСОБА_5 про визнання недійсною угоди завдатку, стягнення коштів та моральної шкоди.

Ухвалою Дарницького районного суду міста Київ від 09 червня 2020 року вказану позовну заяву було залишено без руху та надано строк для усунення недоліків. Як недолік суд зазначив, що один екземпляр позовної заяви не підписаний одним із позивачів, а саме ОСОБА_1 . Також, суд вказав про необхідність позивачам подати до суду документ, що підтверджує сплату судового збору у розмірі, зазначеному в ухвалі суду.

На виконання вимог вказаної ухвали суду 08 липня 2020 року позивачі подали до суду першої інстанції оригінали квитанцій про сплату судового збору на загальну суму 1 536,80 грн.

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 13 липня 2020 року позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа: суб`єкт підприємницької діяльності - фізична особа ОСОБА_5 , про визнання недійсною угоди завдатку, стягнення коштів та моральної шкоди визнано неподаною та повернуто позивачам.

Не погоджуючись із указаною ухвалою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 звернулись із апеляційною скаргою, у якій просять скасувати оскаржувану ухвалу суду першої інстанції через порушення норм процесуального права та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги позивачі зазначають, що при зверненні до суду із позовною заявою були дотримані вимоги, визначені статями 175-177 ЦПК України. До суду було подано достатньо екземплярів позовної заяви, які були підписані обома позивачами, оскільки такі копії позову з додатками у 4-х екземплярах були подані при зверненні до суду із даним позовом, а також при апеляційному оскарженні ухвали Дарницького районного суду міста Київ від 13 грудня 2019 року з тих самих підстав.

Вказують, що матеріали справи повинні містити 8 екземплярів позовної заяви з доданими до неї документами. Вважають, що вимоги ухвали суду від 09 червня 2020 року вони виконали та сплатити судовий збір у розмірі, визначеному судом. Суд визнав такий недолік усунутим позивачами. А тому скаржники вважають, що у суду першої інстанції не було підстави для повернення позовної заяви. Повторне повернення позову з наведених підстав скаржники вважають обмеженням та перешкодою у доступі до правосуддя.

Учасники справи та їх представники у судове засідання суду апеляційної інстанції не з`явились. Будь - яких заяв, клопотань на час розгляду справи до суду апеляційної інстанції від них не надходило. На підставі ст.372 ЦПК України колегія суддів прийшла до висновку про можливість розгляду справи за відсутності осіб, що не з`явились.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення осіб, які з`явилися у судове засідання, обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції, апеляційний суд вважає за необхідне задовольнити апеляційну скаргу та скасувати ухвалу суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Визнаючи позовну заяву неподаною та повертаючи її позивачам, суд першої інстанції виходив із обставин невиконання позивачами вимог ухвали суду про залишення позовної заяви без руху. А саме суд вважав, що позивачами не виконана вимога ухвали суду про залишення позовної заяви без руху щодо подання до суду одного екземпляра позовної заяви, підписаного обома позивачами.

Проте, погодитися з таким висновком суду першої інстанції колегія суддів не може з таких підстав.

Згідно ч.3 ст.3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Вимоги до форми і змісту позовної заяви викладені у ст.175 ЦПК України, згідно вимог якої у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Позовна заява повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Згідно до вимог частини першої статті 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Частинами першою, другою, третьою статті 185 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Як вбачається із матеріалів справи, звертаючись до суду із позовною заявою у грудні 2019 року, позивачі подали її копії відповідно до кількості учасників спору, про що зазначено у позовній заяві.

Судом першої інстанції 13 грудня 2019 року було повернуто вказану позовну заяву з підстав відсутності на одному із екземплярів позовної заяви підпису одного з позивачів, а саме ОСОБА_1 , про що постановлено ухвалу.

Копії позовної заяви з доданими до неї документами не поверталися позивачам.

Не погоджуючись із ухвалою суду від 13 грудня 2019 року позивачі подали апеляційну скаргу, до якої додали копії апеляційної скарги з доданими до неї документами, копії позовної заяви, підписані обома позивачами (з доданими до неї матеріалами), дві з яких підшиті до матеріалів справи (а.с. 15-17, 40-42).

Постановою Київського апеляційного суду від 14 квітня 2020 року ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 13 грудня 2019 року скасовано, справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду. При цьому, апеляційним судом було встановлено, що подана ОСОБА_1 і ОСОБА_2 позовна заява містить підписи обох позивачів. Даних про те, що хоча б один екземпляр позовної заяви не містить підпису одного з позивачів в матеріалах справи немає. Суд апеляційної інстанції дійшов висновку про помилкове повернення позову з цих підстав.

Після повернення цивільної справи №753/23208/19 з апеляційного суду, судом першої інстанції була підшита до матеріалів справи копія позовної заяви, яка не містить підпису позивача ОСОБА_1 (а.с.63-65).

Посилаючись на відсутність підпису одного з позивачів, а саме ОСОБА_1 на одному із екземплярів (копій) позовної заяви, суд першої інстанції 09 червня 2020 року постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху з цих підстав. Також суд зазначив в ухвалі про необхідність позивачам сплати судовий збір у розмірі 768,40 грн за заявлену немайнову вимогу та 768,40 грн за заявлену майнову вимогу, зобов`язавши їх подати до суду оригінал квитанції на підтвердження сплати судового збору у вказаному розмірі.

09 липня 2020 року позивачами було сплачено судовий збір у визначеному судом розмірі та надано суду оригінали квитанцій про сплату судового збору.

13 липня 2020 року Дарницький районний суд міста Києва, частково визнавши виконання позивачами недоліків, зазначених в ухвалі суду від 09 червня 2020 року, постановляє ухвалу про визнання позову неподаним та повертає позивачам позовну заяву.

Суд в ухвалі про повернення позову зазначив, що ОСОБА_1 і ОСОБА_2 на виконання вимог ухвали Дарницького районного суду міста Києва від 09 червня 2020 року сплатили судовий збір у загальному розмірі 1 536,80 грн, проте не надали суду один екземпляр позовної заяви, підписаний обома позивачами.

Однак, такі дії суду першої інстанції щодо повернення позивачам позовної заяви є помилковим, оскільки судом не були враховані встановлені апеляційним судом у постанові суду від 14 квітня 2020 року обставини.

Крім того, колегія суддів звертає увагу на наступне.

Частиною 6 статті 185 ЦПК України, чинною на час вчинення процесуальної дії, визначено, що про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржено. Копія позовної заяви залишається в суді.

Суд першої інстанції, повертаючи позовну заяву із наведених в ухвалі суду від 13 липня 2020 підстав, не взяв до уваги наявні у матеріалах справи дві копії позовної заяви, які містять підписи обох позивачів (а.с. 15-17, 40-42).

Зокрема, суд першої інстанції повертаючи позов, не взяв до уваги наявний у матеріалах справи конверт, прикріплений до обкладинки справи (даний конверт зазначений у супровідних листах, він склеєний та поверх приклеєно папір з відтиском печатки районного суду), у якому міститься позовна заява у трьох екземплярах, яка містить підписи позивачів ОСОБА_1 і ОСОБА_2 та додані до позовної заяви матеріали у чотирьох екземплярах.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, ОСОБА_1 і ОСОБА_2 звернулися до суду із позовом про визнання недійсною угоди завдатку, стягнення коштів та моральної шкоди, визначивши коло осіб, які є учасниками справи, а саме: двох відповідачів - ОСОБА_3 і ОСОБА_4 , та третю особу: суб`єкт підприємницької діяльності - фізичну особу ОСОБА_5 .

Позовна заява наявна у матеріалах справи та містить підписи позивачів ОСОБА_1 і ОСОБА_2 (а.с.1-3).

Відтак, три копії позовної заяви з доданими до неї документами, які містяться у конверті, прикріпленому до обкладинки даної цивільної справи та містять підписи двох позивачів, відповідають кількості відповідачів і третіх осіб, зазначених позивачами у позовній заяві.

Четверта копія (екземпляр) позовної заяви, яка міститься у матеріалах справи та не містить підпису позивача ОСОБА_1 (а.с.63-65) є зайвою.

З урахуванням зазначеного, у суду першої інстанції були відсутні правові підстави для залишення позову без руху та повторного повернення позову із тих самих підстав, які були зазначені в ухвалі від 13 грудня 2019 року, що скасовано постановою апеляційного суду від 14 квітня 2020 року.

За таких обставин, колегія апеляційного суду дійшла висновку про обґрунтованість викладених у апеляційній скарзі доводів.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, при застосуванні процедурних правил, національні суди повинні уникати як надмірного формалізму, який буде впливати на справедливість процедури, так і зайвої гнучкості, яка призведе до нівелювання процедурних вимог, встановлених законом (рішення у справах: «Walchli v. France» від 26 липня 2007 року, «ТОВ «Фріда» проти України» від 8 грудня 2016 року).

Висновки Дарницького районного суду міста Києва про наявність підстав для повернення позовної заяви з наведених в оскаржуваній ухвалі суду підстав є хибними та спростовуються наявними у матеріалах справи доказами, тому оскаржувана ухвала суду першої інстанції підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції на підставі статті 379 ЦПК України.

Керуючись статтями 369, 374, 379 ЦПК України, апеляційний суд,

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , ОСОБА_2 задовольнити.

Ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 13 липня 2020 року скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Повний текст постанови складено 25 листопада 2020 року.

Головуючий Т.О. Писана

СуддіК.П. Приходько

С.О. Журба