Справа №442/6391/20
Провадження №2/442/1520/2020
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 листопада 2020 року Дрогобицький міськрайонний суд Львівської області

в складі: головуючого - судді Нагірної О.Б.,

за участю секретаря судового засідання - Кмітя Р.Б.,

розглянувши в порядку загального позовного провадження у підготовчому судовому засіданні в місті Дрогобичі цивільну справу № 442/6391/20 за позовом ОСОБА_1 до Дрогобицької міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини та встановлення факту, що має юридичне значення,-

ВСТАНОВИВ :

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача, в якому просить визначити додатковий строк для прийняття спадщини після смерті бабусі , ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 та встановити факт родинних відносин. Позов обґрунтовує тим, що після смерті бабусі відкрилася спадщина. Шестимісячний строк для звернення до нотаріуса припав на час запроваджених в державі карантинних заходів у зв`язку з чим робота нотаріусів була тимчасово припинена. Крім цього, у зв`язку з карантинними обмеженнями змінено графік роботи державних органів, а тому щоб отримати Витяги з РАЦСу про зміну прізвища матері, при зверненні в РАЦСу, щоб отримати Витяги у РАЦС для подачі був записаний на прийом аж на 02.10.2020. Звернувшись до нотаріуса із заявою про оформлення права на спадщину з`ясувалось, що в свідоцтві про зміну прізвища прізвище ОСОБА_1 до змін було « ОСОБА_3 », а у свідоцтві про народження прізвище зазнане як « ОСОБА_4 », матір`ю значиться « ОСОБА_5 ». Дошлюбне прізвище матері, ОСОБА_5 є « ОСОБА_6 ». Відповідно батьками матері заявника ОСОБА_7 були мати (бабуся заявника та спадкодавиця) ОСОБА_2 , та батько, ОСОБА_8 . За таких розбіжностей нотаріус не може встановити рідство між спадкодавцем та спадкоємцем, а тому звертається до суду з вказаним позовом.

В підготовче судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явився, подав заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі.

Відповідач - представник Дрогобицької міської ради в підготовче судове засідання не з`явився, подав заяву розгляд справи без його участі. Проти задоволення позовних вимог не заперечує.

Підготовче судове засідання проведено без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, що відповідає положенням ч.2 ст.247 ЦПК України.

Згідно з ч.4 ст.206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані у справі докази в їх сукупності, суд вважає, що позов слід задовольнити з таких підстав.

У відповідності до п.1 ч.1 ст.315 ЦПК України, суд встановлює факти родинних відносин між фізичними особами.

Згідно витягу з державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження № 9 від 02.10.2020 ОСОБА_9 народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 , батьками якої вказано ОСОБА_8 та ОСОБА_2 (а/с 9).

Згідно витягу з державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища № 3 ОСОБА_9 після реєстрації шлюбу з ОСОБА_10 змінила прізвище на « ОСОБА_4 » (а/с 8).

З копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 ОСОБА_11 народився ІНФОРМАЦІЯ_3 , батьками якого вказано ОСОБА_10 та ОСОБА_5 (а/с 5).

Згідно свідоцтва про зміну імені серії НОМЕР_2 від 10.05.2013 (а/с 6) Ті ОСОБА_12 змінив прізвище на « ОСОБА_13 ».

Відтак з оглянутих вище документів, суд вважає доведеним факт родинних відносин, між ОСОБА_1 та його бабусею ОСОБА_2 .

Постановою Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 №5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», передбачено, що суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки,

Крім того, відповідно до п. 7. постанови Пленуму ВСУ № 5 від 31.03.1995 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника.

Факт, який просить встановити позивач, знайшов своє підтвердження на підставі поданих письмових доказів. Встановлення факту родинних відносин має для позивача юридичне значення, оскільки дає можливість реалізувати право на спадкування.

Норми ст. 1272 ЦК щодо права на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини застосовуються до спадкоємців, право на спадкування яких виникло із набранням чинності ЦК, що має місце в даній справі.

Відповідно до ст. 1272 ЦК визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до змісту ст. 1272 ЦК позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається:1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.

Як вбачається зі свідоцтва про смерть НОМЕР_3 ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_4 (а.с.5). За життя ОСОБА_2 на підставі договору купівлі - продажу належало 4/5 часток у праві власності на квартиру АДРЕСА_1 (а/с 10)

Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру № 61637107 заведено спадкову справу після смерті ОСОБА_2 за № 41/2020.

Постановою приватного нотаріуса Дрогобицького районного нотаріального округу Львівської області відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті бабці, оскільки пропущено встановлений законом шестимісячний строк (а/с 13).

Таким чином судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 є спадкоємцем за законом після смерті своєї бабусі, інших спадкоємців немає.

Згідно ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину.

Відповідно до ч.1ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

В судовому засіданні встановлено, що строк для прийняття спадщини пропущено позивачем у зв`язку введеними карантинними заходами в державі, що свідчить про поважність причин пропуску цього строку.

Оцінивши докази по справі в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є підставними, оскільки позивач є спадкоємцем за законом після смерті бабці та пропустив строк прийняття спадщини з поважної причини, а тому позов слід задоволити та визначити додатковий строк для прийняття спадщини 2 (два) місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 81, 89, 263-265 , 268, 315 ЦПК України, ст.ст. 1218, 1220, 1221, 1223, 1268, 1270, 1272 ЦК України, суд-

Ухвалив:

Позов задовольнити.

Встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 , була бабусею ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Визначити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_4 ) додатковий строк у два місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті спадкодавця ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Початок перебігу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини починається з дня набрання рішенням суду законної сили.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга протягом 30 днів з часу проголошення рішення через місцевий суд до Львівського апеляційного суду. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено в день його проголошення або складення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом 30 днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.Б.Нагірна