УХВАЛА

судового засідання

18.11.2020 року Городоцький районний суд Львівської області в складі:

головуючого судді Перетятько О.В.,

за участі секретаря Сорока М.В.,

представника відповідача адвоката Манукян М.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву адвоката Манукян Марти Андріївни про відвід судді Перетятько Оксани Василівни від розгляду справи за позовною заявою ОСОБА_1 до Братковицької сільської ради Городоцького району Львівської області, ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, - Головне управління держгеокадастру у Львівській області про визнання недійсним та скасування рішень Братковицької сільської ради та державного акту на земельну ділянку та інше, -

в с т а н о в и в :

В провадженні судді Городоцького районного суду Львівської області Перетятько О.В. перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Братковицької сільської ради Городоцького району Львівської області, ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, - Головне управління держгеокадастру у Львівській області про визнання недійсним та скасування рішень Братковицької сільської ради та державного акту на земельну ділянку та інше.

В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явився, про дату, час та місце проведення такого повідомлявся належно.

Представник позивача - адвокат Бобикайло Н.І. в суд не з`явився, подав письмове клопотання про відкладення судового засідання, у зв`язку із хворобою, до якого долучив копію результату лабораторних досліджень від 08.11.2020 р.

Представники Братковицької сільської ради Городоцького району Львівської області, а також третьої особи - Головного управління держгеокадастру у Львівській області в судове засідання не з`явились, про причини своєї неявки суд не повідомили.

У суді представник відповідача ОСОБА_2 - адвокат Манукян М.А. та у письмовому клопотанні, поданому до суду 17.11.2020 р. просила про відвід судді Перетятько О.В. від розгляду вищезазначеної справи та про передачу такої до канцелярії Городоцького районного суду Львівської області для вирішення питання про передачу іншому судді.

В заяві та у судовому засіданні вказує на упереджене ставлення судді до позивача ОСОБА_1 , ведення справи в інтересах останнього з порушеннями норм процесуального права та права на розгляд справи в розумні строки, покликається на домовленість позивача із суддею, що стало їй відомо зі слів свого довірителя, інше. З покликанням на наведене, вважає, що суддя Перетятько О.В. не зможе забезпечити справедливий розгляд справи, тому, з метою уникнення порушення прав сторін на рівність у суді при розгляді справи, просить заяву задовольнити.

Заслухавши представника відповідача, вивчивши зміст заяви від 17.11.2020 р., оглянувши матеріали цивільної справи № 441/387/17-ц, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 3 ст. 40 ЦПК України, якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

В провадженні судді Городоцького районного суду Львівської області Перетятько О.В. перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Братковицької сільської ради Городоцького району Львівської області, ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, - Головне управління держгеокадастру у Львівській області про визнання недійсним та скасування рішень Братковицької сільської ради та державного акту на земельну ділянку та інше.

Частиною 1 ст. 36 ЦПК України визначено, що суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Відповідно до п. 1.1. Бангалорських принципів поведінки судді, суддя повинен здійснювати свою судову функцію незалежно, виходячи виключно з оцінки фактів, відповідно до свідомого розуміння права, незалежно від будь-якого стороннього впливу, спонукань, тисків, погроз або втручання, прямого чи опосередкованого, здійснюваного з будь-якої сторони та маючого на меті будь-які цілі.

Згідно ст. 15 Кодексу суддівської етики, неупереджений розгляд справ є основним обов`язком судді.

Неупередженість є необхідною умовою виконанням суддею своїх обов`язків.

Відповідно до ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Хаушильд проти Данії» зазначається, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об`єктивної перевірки.

Згідно ч. 3 ст. 39 ЦПК України, відвід повинен бути вмотивованим.

У своїй письмовій заяві від 17.11.2020 р. про відвід судді Перетятько О.В. та в суді адвокат Манукян М.А. вказала на те, що на її думку, судова справа ведеться зі сприянням стороні позивача, оскільки, судом до справи долучено нові докази, подані позивачем.

У відповідності до ч.1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Судам належить уникати надмірного формалізму при розгляді справи у суді.

Під час розгляду справи по суті, суд, забезпечуючи у повній мірі рівність сторін, приймав докази від учасників справи, не надаючи переваги жодним з них, а отже, такі твердження адвоката є голослівними.

Покликання адвоката у суді на заміну третьої сторони - Відділ Держгеокадастру у Городоцькому районі Львівської області на Головне управління держгеокадастру у Львівській області під час розгляду справи по суті, суд до уваги не бере, оскільки, як убачається із матеріалів справи, суд, на підставі ч. 1 ст. 55 ЦПК України, залучив до участі у справі правонаступника первинно зазначеної третьої особи, що допускається на будь-якій стадії судового процесу.

Щодо зазначення адвокатом в заяві про умисне затягування суддею розгляду справи та недотримання встановленими ЦПК України строків розгляду справи, непроведення судового розгляду, інше, суд зазначає, що судові засідання проводились, однак, без участі сторін, зокрема, через їхню неявку з поважних причин, що усупереч тверджень адвоката підтверджується належними доказами.

Крім того, адвокат зазначила, що на підставі вищенаведеного подала скаргу до Вищої ради правосуддя на суддю Перетятько О.В. про дисциплінарний проступок. Вказала, що цей факт стане підставою для ще більш упередженого ставлення до відповідача ОСОБА_2 , а отже, і має бути підставою для самовідводу судді від розгляду даної справи. Між тим, такі твердження адвоката суд розцінює як тиск та втручання у роботу судді.

Покликання адвоката на існування «домовленостей із суддею» суд оцінює критично, оскільки, у суді адвокат ствердила, що такі базувалися на чутках, які отримала від свого клієнта - відповідача ОСОБА_2 , який, як відомо суду, в Україні протягом розгляду справи не перебував.

Проаналізувавши обгрунтування представника відповідача для відводу судді Перетятько О.В., суд приходить до висновку про відсутність обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Визначаючись щодо наявності підстав для відводу судді, суд враховує, що згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини наявність безсторонності має визначатись, для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв.

Так, Європейський суд з прав людини у своїй практиці виділяє наступні критерії оцінки неупередженості: суб`єктивний - беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі; об`єктивний - визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Не дивлячись на те, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередження чи схильності, її відсутність чи, навпаки, наявність може бути перевірена різними способами відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції. У даному контексті можна провести розмежування між суб`єктивним підходом, що відображає особисті переконання конкретного судді з конкретної справи, і об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-який сумнів з цього приводу (рішення Європейського суду з прав людини у справах П`єсак проти Бельгії, Кіпріану проти Кіпру, Грівз проти Сполученого Королівства).Суб`єктивний критерій полягає у з`ясуванні особистих переконань конкретного судді у певній справі. Оскільки доказів протилежного не надано, то по суб`єктивному критерію особиста безсторонність головуючого судді презюмується.

Щодо об`єктивного критерію оцінки неупередженості, то необхідно визначити, поза межами особистої поведінки судді, чи немає підтверджених фактів, які могли б спричинити сумніви щодо неупередженості судді. При вирішенні питання про те, чи існують обгрунтовані причини вважати, що цих вимог не було дотримано, точка зору сторони є важливою, але не є вирішальною. Вирішальним є те, чи таке побоювання може бути об`єктивно виправданим (рішення Європейського суду з прав людини у справі Клейн та інші проти Нідерландів).

Таким чином, не може бути підставою для відводу судді заява, яка містить лише припущення про існування обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді, не підтверджених жодними належними і допустимими доказами.

Аналогічна правова позиція висловлена Великою Палатою Верховного суду в ухвалах від 10.05.2018р. у справі № 800/592/17 та від 01.10.2018р. у справі № 9901/673/18.

Дослідивши подану заяву, з огляду на встановлені у судовому засіданні обставини, суд не вбачає підстав для її задоволення, оскільки такі містять лише припущення про існування обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді, не підтверджені поданими належними та допустимими доказами, базується на чутках, довільному тлумаченні адвокатом процесуальних рішень судді, твердження, на які посилається заявник - адвокат Манукян М.А. у своїй заяві щодо відводу, з урахуванням наведеного, не можуть слугувати підставою для відводу судді, та не відповідають вимогам ст.ст. 36-37 ЦПК України.

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку про необґрунтованість заявленого представником відповідача відводу судді у справі.

Керуючись ст.ст. 36, 39, 40 ЦПК України, суд -

п о с т а н о в и в :

У задоволенні заяви адвоката Манукян Марти Андріївни про відвід судді Перетятько Оксани Василівни від розгляду справи за позовною заявою ОСОБА_1 до Братковицької сільської ради Городоцького району Львівської області, ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, - Головне управління держгеокадастру у Львівській області про визнання недійсним та скасування рішень Братковицької сільської ради та державного акту на земельну ділянку та інше - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили негайно, після її проголошення. Заперечення на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, включається до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст ухвали складено 20.11.2020 р.

Головуючий суддя Перетятько О.В.