Справа № 930/2531/20
Провадження №2/930/894/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позову без руху

10.11.2020 року м. Немирів

Суддя Немирівського районного суду Вінницької області Царапора О.П. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 про виділення в натурі частки із спільної часткової власності,

В С Т А Н О В И В:

09.11.2020 року ОСОБА_1 звернувся в Немирівський районний суд Вінницької області з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 про виділення в натурі частки із спільної часткової власності.

Ознайомившись із позовною заявою та доданими до неї матеріалами, суддя дійшов до наступного висновку.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

У відповідності до частини 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Така ж позиція зазначена в п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12.06.2009 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» , згідно якої у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Відповідно до п.п. 4, 5, 6 ч.3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог:спосіб (способи)захисту права бо інтересів, передбачений законом чи договором,або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів,який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору.

В позовній заяві вказано, що позивачу на підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно серії НОМЕР_1 від 05.01.2009 року належить 9/100 частин домоволодіння, а також позивач зазначає про частки домоволодіння,які належать відповідачам. Із позову також вбачається, що за час проживання у даному домоволодінні між сторонами на протязі багатьох років фактично визначено порядок користування належним їм нерухомими майном.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 364 ЦК України, передбачено, що договір про виділ у натурі частки з нерухомого спільного майна укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню. У позовній заяві не вказано та не додано доказів про вжиття заходів про досудове регулювання спору, а саме не вказано, чи було запропоновано відповідачам укласти відповідний договір про виділ у натурі частки з нерухомого спільного майна та посвідчити його нотаріально, що стало перешкодою для здійснення такої домовленості та в чому полягає спір про право.

оскільки відповідно до викладених обставин у позовній заяві вбачається, що сторони між собою визначили порядок користування своїм нерухомим майном, окрім того як позивачу так і кожному відповідачу належить відповідна частка даного домоволодіння.

Крім того, виходячи з аналізу змісту норм ст. ст.183,358,364,379,380,382 ЦК України слід дійти висновку, що виділ часток (поділ) жилого будинку, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру) або у разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані квартири, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності. Оскільки учасники спільної часткової власності мають рівні права стосовно спільного майна пропорційно своїй частці в ньому, суд, здійснюючи поділ майна в натурі (виділ частки), повинен передати співвласнику частки жилого будинку та нежилих будівель, яка відповідає розміру й вартості його частки, якщо це можливо без завдання неспівмірної шкоди господарському призначенню будівлі.

Згідно з п. 1.2 Інструкції, затвердженої наказом № 55 Міністерства з питань житлово-комунального господарства України 18.06.2007 року, зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 06.07.2007 року №774/14041, поділ та виділ частки в натурі здійснюється відповідно до законодавства з наданням висновку щодо технічної можливості поділу об`єкта нерухомого майна або висновку щодо технічної можливості виділу в натурі частки з об`єкта нерухомого майна. Суд звертає увагу позивача на те, що при виділі частки із спільної часткової власності в натурі, встановлений порядок користування, про який зазначає позивач , не є визначальним.

Розмір частини майна, яка відводиться (виділяється) співвласнику визначається виходячи з розміру і вартості його частки у спільній частковій власності на це майно і виходячи з технічної можливості виділу, а не виходячи з тієї частини майна, якою користуються сторони.

Позивачем не надано доказів того, що виділ часток (поділ) жилого будинку, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, що кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру) або у разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані квартири, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності.

Окрім того згідно ч. 8 ст. 43 ЦПК України якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

При цьому, згідно ч. 2 ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Відповідно до ч. 5 ст. 95 ЦПК України учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Порядок засвідчення копій документів визначений п.п. 5.26, 5.27 Національного стандарту України Державної уніфікованої системи документації, Уніфікованої системи організаційно розпорядчої документації Вимоги до оформлювання документів (ДСТУ 4163-2003), затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 07.04.2003 року № 55. За вказаним нормативно-правовим актом, відмітка про засвідчення копії документа складається: зі слів "Згідно з оригіналом"; назви посади; особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища; дати засвідчення копії, яка проставляється нижче підпису.

Всупереч зазначеному позовна заява містить копії письмових доказів та копії яких додано до заяви не завірені в у встановленому законом порядку, а відтак позивачу слід надати суду належним чином завірені копії заяви та їх примірників відповідно до учасників справи.

Окрім того, позивач ставить вимогу, щодо зобов`язати виконавчий комітет Немирівської міської ради присвоїти адресу новоутвореному об`єкту нерухомого майна, що буде утворений внаслідок поділу/виділу в натурі із спільної часткової власності.

Суд, звертає увагу позивача, що з 01.07.2019 р. до 31.12.2020 р., на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 27.03.3019 р. №367 «Деякі питання дерегуляції господарської діяльності», було запроваджено реалізацію експериментального проекту. Зазначеним проектом передбачається, що з 01.07.2019 р. присвоєння адрес об`єктам будівництва та об`єктам нерухомого майна має здійснюватися виключно відповідно до Тимчасового порядку реалізації експериментального проекту з присвоєння адрес об`єктам будівництва та об`єктам нерухомого майна, затвердженого вказаною постановою.

Норми п. 6 Тимчасового порядку визначають, що рішення про присвоєння або зміну адреси об`єкта будівництва, об`єкта нерухомого майна приймає уповноважений орган містобудування та архітектури. Цією ж нормою закріплено, що уповноваженим органом з присвоєння адреси може бути виконавчий орган сільської, селищної, міської ради (якщо об`єкт розташований у межах території, на яку поширюються повноваження сільської, селищної, міської ради); районні в м. Києві державні адміністрації (якщо об`єкт розташований у межах території, на яку поширюються повноваження районної у м. Києві державної адміністрації); місцева державна адміністрація (якщо об`єкт розташований у межах території, на яку не поширюються повноваження сільської, селищної, міської ради або районних у м. Києві державних адміністрацій).

Правова позиція судів, на підставі якої вони приймають рішення, є однозначною. З 01.07.2019 р. уповноважені органи повинні приймати рішення про присвоєння адрес в порядку та у строки, визначені Тимчасовим порядком (постанова Другого апеляційного адміністративного суду від 11.02.2020 р. №520/3947/19; постанова Восьмого апеляційного адміністративного суду від 17.12.2019 р. №857/11876/19; рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 09.12.2019 р. №240/10574/19).

За таких обставин, суд пропонує позивачу у позовній заяві викласти обставини неможливості вжиття заходів добровільного досудового врегулювання спору, обґрунтувати вирішення даного спору у досудовому порядку, обгрунтувати, у чому між сторонами виник спір про право, а також надати суду висновок експерта про проведення судової будівельно-технічної експертизи про можливість виділу в натурі часток житлового будинку, завірити належним чином документи відповідно до вимог закону.

Тому суд, відповідно до ст. 185 ЦПК України вважає, що позовну заяву необхідно залишити без руху, надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання копії ухвали суду.

Якщо позивач у встановлений строк відповідно до ухвали суду не виконає зазначені вимоги, то на підставі ч.3 ст. 185 ЦПК України заява буде вважатися неподаною і буде йому повернута.

Керуючись ст. ст.175, 177, 185, 318, ч.4 - 6 ст. 259, ст. 260 ЦПК України, суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 про виділення в натурі частки із спільної часткової власності залишити без руху, запропонувавши усунути недоліки у строк не пізніше п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у випадку не усунення зазначених недоліків заява буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: О.П. Царапора