Справа №295/8696/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.11.2020 року м. Житомир

Богунський районний суд м. Житомира у складі:

головуючого - судді Кузнєцова Д.В.,

при секретарі - Поліщук О.В., Наральник Н.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Територіальної громади в особі Житомирської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

23 липня 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду із указаним позовом, в обґрунтування якого зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько - ОСОБА_2 , після смерті якого відкрилася спадщина, яка складається з квартири АДРЕСА_1 . Зі змісту позову вбачається, що маючи намір прийняти спадщину, ОСОБА_1 звернувся до нотаріуса, проте йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з пропуском встановленого законодавством строку на прийняття спадщини. Згідно зі змістом позову, у визначений законом термін позивач не зміг звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки після смерті близької людини перебував у морально пригніченому стані, а також вважав, що складеного батьком заповіту достатньо для оформлення спадщини в зручний для нього час. На підставі викладеного у позовній заяві, ОСОБА_1 просив визначити додатковий строк терміном два місяці для подання заяви про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 батька ОСОБА_2 .

Ухвалою судді Богунського районного суду м. Житомира Кузнєцова Д.В. від 24.07.2020 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

У судове засідання для розгляду справи по суті позивач та його представник не з`явилися, подали заяву про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги підтримують, просять їх задовольнити.

Представник відповідача - Територіальної громади в особі Житомирської міської ради в судове засідання не з`явився, подав клопотання про розгляд справи без його участі.

Частиною 3 статті 211 ЦПК України передбачено право учасників справи заявити клопотання про розгляд справи за їх відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Оскільки в матеріалах справи зібрано достатньо доказів про взаємовідносини сторін, суд вважає за можливе розглянути справу у їхній відсутності на підставі наявних матеріалів справи.

Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, вивчивши й дослідивши письмові матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позовна заява, оцінивши докази в їх сукупності та кожен окремо, дійшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 .

ОСОБА_1 є сином померлого ОСОБА_2 , що підтверджується копіями свідоцтва про народження, свідоцтва про зміну прізвища, імені, по батькові.

Постановою приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Гаркуши О.Л. №52/02-31 від 10.07.2020 року позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на квартиру АДРЕСА_1 після померлого батька ОСОБА_2 у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини.

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1223, 1270 ЦК України).

Відповідно до ч.ч. 1, 5 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Згідно з ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

З огляду на встановлені в судовому засіданні обставини справи, суд приходить до висновку, що позивач ОСОБА_1 пропустив строк для подачі заяви про прийняття спадщини із поважних причин.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року № 7 додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини.

Зважаючи на викладене, суд задовольняє позовні вимоги ОСОБА_1 та вважає за необхідне визначити позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини у два місяці.

Виходячи з наведеного, керуючись ст.ст. 2-5, 10-13, 76-81, 206, 211, 247, 264, 265, 352, 354 ЦПК України, ст.ст. 1220, 1223, 1268-1270, 1272 ЦК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , - два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Богунський районний суд міста Житомира протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відомості про учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 , адреса: АДРЕСА_2 .

Відповідач: Територіальна громада в особі Житомирської міської ради, адреса: м. Житомир, майдан С.П. Корольова, 4/2.

Суддя