Ухвала

20 листопада 2020 року

м. Київ

справа № 716/1236/18

провадження № 61-16870ск20

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Коротенка Є. В., розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 , подану представником - адвокатом Спіжавкою Тарасом Георгійовичем, на рішення Заставнівського районного суду Чернівецької області від 02 липня 2020 року та постанову Чернівецького апеляційного суду від 07 жовтня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , Шубранецької сільської ради Заставнівського району Чернівецької області, ОСОБА_13 (в особі законних представників ОСОБА_14 , ОСОБА_15 ), третя особа: ОСОБА_16 про визнання права власності,

ВСТАНОВИВ:

12 листопада 2020 року ОСОБА_1 через представника Спіжавку Т. Г. звернулась до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Заставнівського районного суду Чернівецької області від 02 липня 2020 року та постанову Чернівецького апеляційного суду від 07 жовтня 2020 року.

Скарга подана зпропуском строку на касаційне оскарження.

Так, відповідно до статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Встановлено, що повний текст постанови Чернівецького апеляційного суду від 07 жовтня 2020 року складено 12 жовтня 2020 року, а касаційну скаргу подано заявником 12 листопада 2020 року, тобто з пропуском строку на касаційне оскарження, передбаченого статтею 390 ЦПК України.

При цьому, в касаційній скарзі заявник не порушує питання про поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження судового рішення, а лише вказує про те, що копію постанови апеляційного суду отримано ним 15 жовтня 2020 року та надає копію конверту Чернівецького апеляційного суду та роздруківку з офіційного веб-сайту АТ «Укрпошта», з яких вбачається, що копію оскарженої постанови апеляційного суду отримано ОСОБА_1 20 жовтня 2020 року.

Чинним ЦПК України не передбачено можливості Верховного Суду поновлювати строк на касаційне оскарження за власною ініціативою, а лише за наявності відповідної про це заяви сторони із зазначенням поважних причин пропуску.

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Несвоєчасне отримання копії судового рішення не змінює визначений законом строк і порядок касаційного оскарження, а може бути лише підставою для його поновлення у разі подання відповідної заяви з наданням доказів.

Європейський суд з прав людини зауважив, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави (PONOMARYOV v. UKRAINE, № 3236/03, § 41, ЄСПЛ, від 03 квітня 2008 року).

Згідно з частиною третьою статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними.

При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані неповажними, суддя-доповідач вімовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.

За таких обставин, заявнику слід подати до суду касаційної інстанції заяву про поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження судового рішення із зазначенням підстав його пропуску.

Крім цього, подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження з огляду на таке.

Звертаючись до суду з позовом у липні 2018 року, ОСОБА_1 просила визнати за нею право власності на 96,53% будівлі сіноскладу, загальною площею 930,80 кв.м, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

Таким чином, за подання касаційної скарги на рішення Заставнівського районного суду Чернівецької області від 02 липня 2020 року та постанову Чернівецького апеляційного суду від 07 жовтня 2020 року судовий збір, який підлягає сплаті, має обраховуватись виходячи з розміру його ставки за подання фізичною особою до суду позовної заяви майнового характеру (про визнання права власності).

За змістом пункту 2 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову у справах про визнання права власності на майно або його витребування визначається вартістю майна.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Станом на 01 січня 2018 року прожитковиймінімум на одну працездатну особу становив 1 762 грн.

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на момент подання позовної заяви) за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору становила 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб

Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на момент подання касаційної скарги) за подання до суду касаційної скарги справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

До касаційної скарги заявником додано оригінал квитанції про сплату судового збору № 12-363751/1 від 12 листопада 2020 року на суму 1 536,80 грн, сплаченого за подання касаційної скарги.

Однак, зі змісту оскаржених судових рішень не вбачається вартість спірних 96,53% будівлі сіноскладу загальною площею 930,80 кв.м, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , тому суд позбавлений можливості перевірити розмір судового збору, який підлягає сплаті за вказану майнову вимогу, відповідно до положень Закону України «Про судовий збір».

В касаційній скарзі заявник зазначає, що сумарна вартість указаного сіноскладу становить 16 645 грн, однак належних та допустимих доказів на підтвердження дійсної такої вартості вказаного нерухомого майна на час пред`явлення позову до суду першої інстанції до касаційної скарги не надає.

Таким чином, за подання касаційної скарги на рішення Заставнівського районного суду Чернівецької області від 02 липня 2020 року та постанову Чернівецького апеляційного суду від 07 жовтня 2020 року, заявнику необхідно самостійно розрахувати розмір судового збору, виходячи з дійсної вартості 96,53% спірної будівлі сіноскладу станом на час звернення з позовом до суду та надати суду належні докази на підтвердження такої вартості.

У разі сплати судового збору за квитанцією № 12-363751/1 від 12 листопада 2020 року у меншому розмірі, заявнику необхідно доплатити судовий збір з урахуванням вже сплачених 1 536,80 грн.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УК у Печерському районі, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, номер рахунку отримувача (стандарт ІВАN): UA0026007, ККДБ: 22030102, найменування платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)», символ звітності банку: 207.

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею

392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Отже, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення зазначених недоліків.

Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України, статтями 4, 6 Закону України «Про судовий збір»,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 , подану представником - адвокатом Спіжавкою Тарасом Георгійовичем, на рішення Заставнівського районного суду Чернівецької області від 02 липня 2020 року та постанову Чернівецького апеляційного суду від 07 жовтня 2020 року залишити без руху.

Надати заявнику для усунення зазначених недоліків строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали, настануть наслідки передбачені законом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Є. В. Коротенко