Ухвала

18 листопада 2020 року

м. Київ

справа № 318/1345/17

провадження № 61-5417св19

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Крата В. І. (суддя-доповідач),

суддів: Дундар І. О., Коротуна В. М., Краснощокова Є. В., Русинчука М. М.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - ОСОБА_2 ,

треті особи: ОСОБА_3 , приватний нотаріус Мелітопольського нотаріального округу Запорізької області Земенкова Юлія Анатоліївна, приватний нотаріус Кам`янсько-Дніпровського нотаріального округу Запорізької області Осипенко Василь Володимирович,

особа, яка подала касаційну скаргу - ОСОБА_4 , яка діє в інтересах малолітньої дитини ОСОБА_5 ,

розглянув у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи касаційну скаргу ОСОБА_4 , подану в інтересах малолітньої дитини ОСОБА_5 , на постанову апеляційного суду Запорізької області від 17 липня 2018 року у складі колегії суддів: Полякова О. З., Крилової О. В., Онищенка Е. А.,

ІСТОРІЯ СПРАВИ

Короткий зміст позовних вимог

У липні 2017 року ОСОБА_1 звернулася з позовом до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , приватний нотаріус Мелітопольського нотаріального округу Запорізької області Земенкова Ю. А., приватний нотаріус Кам`янсько-Дніпровського нотаріального округу Запорізької області Осипенко В. В., про визнання договорів купівлі-продажу частково недійсними.

Позов мотивований тим, що ОСОБА_1 на праві приватної власності належала трикімнатна квартира, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , яку 08 лютого 2016 року вона продала, а за виручені кошти планувала придбати будинок в АДРЕСА_2 .

Позивач вказувала, що ОСОБА_2 , який є її онуком, запропонував оформити договір купівлі-продажу будинку та земельної ділянки, на якій він розташований на нього, оскільки вона є особою похилого віку та її можуть обманути. Відповідач обіцяв, що вони будуть разом проживати в цьому будинку, він буде доглядати за бабусею. 11 березня 2016 року ОСОБА_3 , яка діяла від імені власника земельної ділянки та будинку ОСОБА_6 , продала земельну ділянку АДРЕСА_2 площею 0,1336 га та житловий будинок, що знаходиться за цією ж адресою ОСОБА_2 . Через деякий час після купівлі будинку та земельної ділянки онук почав вчиняти сварки та ображати її, а згодом вигнав з будинку. Оскільки земельна ділянка та житловий будинок були придбані за кошти позивача, а тому договори купівлі-продажу мають бути визнані недійсними в частині, що стосується покупця.

ОСОБА_1 просила:

визнати недійсним в частині покупця договір купівлі-продажу земельної ділянки, що знаходиться на АДРЕСА_2 , площею 0,1336 га від 11 березня 2016 року, укладений між ОСОБА_3 , яка діяла від імені ОСОБА_6 , та ОСОБА_2 ;

визнати ОСОБА_1 покупцем за договором купівлі-продажу земельної ділянки АДРЕСА_2 площею 0,1336 га від 11 березня 2016 року;

визнати недійсним у частині покупця договір купівлі-продажу житлового будинку від 11 березня 2016 року, укладений між ОСОБА_3 , яка діяла від імені ОСОБА_6 , та ОСОБА_2 ;

визнати ОСОБА_1 покупцем за договором купівлі-продажу житлового будинку від 11 березня 2016 року.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Кам`янсько-Дніпровського районного Запорізької області від 25 жовтня 2017 року в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовлено.

Рішення суду першої інстанції мотивоване тим, що позивач не довела належними доказами того факту, що грошові кошти, які були витрачені на придбання спірного будинку та земельної ділянки, належали саме їй. У зв`язку з чим, відсутні правові підстави для визнання оспорюваних договорів недійсними.

Короткий зміст постанови суду апеляційної інстанції

Постановою апеляційного суду Запорізької області від 17 липня 2018 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено:

рішення Кам`янсько-Дніпровського районного суду Запорізької області від 25 жовтня 2017 року скасовано, прийнято нову постанову;

позов ОСОБА_1 про визнання договорів купівлі-продажу частково недійсними задоволено;

визнано недійсним в частині покупця договір купівлі-продажу земельної ділянки, який укладений 11 березня 2016 року між ОСОБА_3 , яка діяла в інтересах ОСОБА_6 , та ОСОБА_2 , посвідчений приватним нотаріусом Кам`янсько-Дніпровського районного нотаріального округу Запорізької області Осипенко В. В., та зареєстрований в реєстрі №213;

визнано ОСОБА_1 покупцем за договором купівлі-продажу земельної ділянки, який укладений 11 березня 2016 року між ОСОБА_3 , яка діяла в інтересах ОСОБА_6 , та ОСОБА_2 ;

визнано недійсним в частині покупця договір купівлі-продажу житлового будинку, який укладений 11 березня 2016 року між ОСОБА_3 , яка діяла в інтересах ОСОБА_6 , та ОСОБА_2 , посвідчений приватним нотаріусом Кам`янсько-Дніпровського районного нотаріального округу Запорізької області Осипенко В. В., та зареєстрований в реєстрі №307;

визнано ОСОБА_1 покупцем за договором купівлі-продажу житлового будинку, який укладений 11 березня 2016 року між ОСОБА_3 , яка діяла в інтересах ОСОБА_6 , та ОСОБА_2 ;

вирішено питання про розподіл судових витрат.

Постанова апеляційного суду мотивована тим, що вимоги позивача щодо визнання недійсними оспорюваних договорів купівлі-продажу житлового будинку та земельної ділянки від 11 березня 2016 року в частині покупця ґрунтуються на вимогах закону, оскільки, фактично спірне майно було придбано ОСОБА_2 за кошти ОСОБА_1 , яка передала кошти від продажу належної їй на праві власності квартири ОСОБА_2 з метою придбання спірного майна для власного проживання. Відповідач не довів належними та допустимими доказами протилежного, а також наявності у нього коштів достатніх на придбання будинку та земельної ділянки.

Аргументи учасників справи

У березні 2019 року ОСОБА_4 подала касаційну скаргу в інтересах малолітньої дитини ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в якій просить оскаржену постанову апеляційного суду скасувати та залишити в силі рішення суду першої інстанції. При цьому, посилається на порушення апеляційним судом норм матеріального і неправильне застосування норм процесуального права.

Касаційна скарга мотивована тим, що апеляційний суд ухвалив рішення яке стосується інтересів малолітньої особи з інвалідністю першої групи тобто дитини ОСОБА_7 і малолітньої ОСОБА_5 та фактично позбавив дітей житла. Про дітей апеляційний суд в постанові не згадує. Апеляційний суд розглянув справу без залучення до участі у справі уповноважених державою органів на захист інтересів дитини, а саме як органи опіки і піклування, так і Конгресу інвалідів. Апеляційний суд не звернув уваги шо діти є добросовісними набувачами житла і не порушували жодних норм права придбаваючи житло.

Рух справи

Ухвалою Верховного Суду від 25 березня 2019 року відкрито касаційне провадження у справі та зупинено дію постанови апеляційного суду Запорізької області від 17 липня 2018 року до закінчення касаційного провадження.

У пункті 2 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ» від 15 січня 2020 року № 460-IX, який набрав чинності 08 лютого 2020 року, встановлено, що касаційні скарги на судові рішення, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом.

Ухвалою Верховного Суду від 05 червня 2020 року справу призначено до судового розгляду.

Щодо клопотань

В касаційній скарзі містяться клопотання: про розгляд справи в режимі відео конференції; заслухати технічний запис судового засідання по справі 318/1345/17 апеляційного суду від 20 червня 2018 року в частині пояснень нотаріуса Кам`янсько-Дніпровського нотаріального округу Запорізької області Осипенко В. В. про те, що договір укладено без порушень норм права і звернення адвоката до судді з питанням вирішити де будуть проживати малолітні діти; залучити до участі у справі орган опіки та піклування.

Європейський суд з прав людини вказав, що процедура допуску скарг до розгляду та провадження виключно з питань права, на відміну від того, що стосується питань фактів, може відповідати вимогам статті 6 Конвенції, навіть якщо скаржнику не була надана можливість бути особисто заслуханим апеляційним чи касаційним судом, за умови, якщо відкрите судове засідання проводилось у суді першої інстанції і якщо суди вищої інстанції не мали встановлювати факти справи, а тільки тлумачити відповідні юридичні норми (ZHUK v. UKRAINE, № 45783/05, § 32, ЄСПЛ, від 21 жовтня 2010 року).

Згідно статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу. У разі необхідності учасники справи можуть бути викликані для надання пояснень у справі.

У частині тринадцятій статті 7 ЦПК України передбачено, що розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи.

Тлумачення вказаних норм свідчить, що виклик учасників справи для надання пояснень у справі вирішується Верховним Судом з урахуванням встановленої необхідності таких пояснень. Верховним Судом не приймалось рішення про виклик осіб, які беруть участь у справі, для надання пояснень, і така необхідність відсутня, тому у задоволенні клопотання про участь в судовому засіданні у режимі відеоконференції потрібно відмовити.

Суд касаційної інстанції при розгляді касаційних скарг діє в порядку та межах, визначених цивільним процесуальним законодавством України, його повноваження визначені главою 2 розділу V Перегляд судових рішень ЦПК України.

Згідно статті 400 ЦПК України (в редакції, чинній станом на 07 лютого 2020 року) під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Відповідно до визначених процесуальним законом повноважень Верховний Суд здійснює перевірку рішень судів першої та апеляційної інстанцій, що виключає можливість вирішення питання про прийняття нових доказів на стадії перегляду справи у суді касаційної інстанції, дослідження доказів чи вирішення питання про залучення нових учасників справи. Тому в задоволенні клопотань про відтворення аудіозапису судового засідання для встановлення обставин та залучення до участі у справі органу опіки та піклування слід відмовити.

Позиція Верховного Суду

У частині четвертій статті 389 ЦПК України (в редакції, чинній на момент подання касаційної скарги) передбачено, що особа, яка не брала участі у справі, якщо суд вирішив питання про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, має право подати касаційну скаргу на судове рішення лише після його перегляду в апеляційному порядку за її апеляційною скаргою.

Тлумачення частини першої та четвертої статті 389 ЦПК України (в редакції, чинній на момент подання касаційної скарги) дозволяє зробити висновок про те, що касаційна скарга може бути подана особою, яка не брала участі у справі, якщо суд вирішив питання про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки лише після розгляду апеляційною інстанцією її апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 07 лютого 2020 року в справі № 522/11183/16-ц (провадження № 61-47255св18) вказано, що «згідно з пунктом 1 частини першої статті 389 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі в справі, якщо суд вирішив їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити у касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи та постанову суду апеляційної інстанції, крім судових рішень, визначених у частині третій цієї статті. У частині четвертій статті 389 ЦПК України передбачено, що особа, яка не брала участі в справі, якщо суд вирішив питання про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, має право подати касаційну скаргу на судове рішення лише після його перегляду в апеляційному порядку за її апеляційною скаргою. Таким чином, тлумачення частини першої та четвертої статті 389 ЦПК України дозволяє зробити висновок про те, що касаційна скарга може бути подана особою, яка не брала участі в справі, якщо суд вирішив питання про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки лише після розгляду апеляційною інстанцією її апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції. Враховуючи те, що ТОВ «Метр» не було учасником справи, з апеляційною скаргою, як особа, яка не брала участі в справі, до апеляційного суду не зверталося, а порушує питання про оскарження у касаційному порядку судового рішення, яке не було об`єктом перегляду в апеляційному порядку за його апеляційною скаргою, тому касаційне провадження за касаційною скаргою ТОВ «Метр» необхідно закрити».

За таких обставин, ОСОБА_5 участі в справі не брала, рішення суду першої інстанції в апеляційному порядку не оскаржувала, а тому касаційне провадженняза касаційною скаргою ОСОБА_4 , поданого в інтересах малолітньої дитини ОСОБА_5 , підлягає закриттю, а тому дію оскарженого судового рішення слід поновити.

Керуючись статтею 7, 402, 260, 396, 436 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_4 , поданого в інтересах малолітньої дитини ОСОБА_5 , про відтворення аудіозапису судового засідання для встановлення обставин.

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_4 , поданого в інтересах малолітньої дитини ОСОБА_5 , про залучення до участі у справі органу опіки та піклування.

Закрити касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_4 , подану в інтересах малолітньої дитини ОСОБА_5 , на постанову апеляційного суду Запорізької області від 17 липня 2018 року.

Поновити діюпостанови апеляційного суду Запорізької області від 17 липня 2018 року.

Ухвала суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий В. І. Крат

Судді: І. О. Дундар

В. М. Коротун

Є. В. Краснощоков

М. М. Русинчук