Справа № 624/638/20
провадження № 2/624/278/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 листопада 2020 року Кегичівський районний суд Харківської області в складі: головуючого судді Крапівки Т.В., за участю секретаря Пісковської З.С., розглянувши у судовому засіданні в залі суду в смт. Кегичівка, Харківської області в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користуватися жилим приміщенням і зняття з реєстрації, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулась до суду з позовом до відповідачів про визнання особи такою, що втратила право користуватися жилим приміщенням і зняття з реєстрації. В обґрунтування позовних вимог зазначила, що вона є власником будинку, розташованого за адресою АДРЕСА_1 . В цьому будинку зареєстровані чоловік позивача ОСОБА_4 , донька ОСОБА_5 , син ОСОБА_6 , а також відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 . З вересня 2013 року відповідачі за місцем реєстрації не мешкають. Комунальні послуги відповідачі не сплачують, не несуть інших витрат по утриманню житла та не приймають участі у побуті. Факт реєстрації відповідачів в будинку створює позивачу проблеми при оформленні субсидії у зв`язку з тим, що не може надати у відділ субсидії довідку про їх доходи. Позивач неодноразово зверталась до відповідачів з проханням добровільно знятися з реєстраційного обліку, але їй було відмовлено. У зв`язку з цим просить визнати відповідачів такими, що втратили право користування житловим приміщенням за вищевказаною адресою та скасувати їх реєстрацію місця проживання шляхом зняття їх з реєстраційного обліку.

Позивач в судове засідання повторно не з`явилась. Про дату, час та місце розгляду справи 06.10.2020, 03.11.2020 та 25.11.2020 позивач була повідомлена належним чином, що підтверджується рекомендованим повідомлення про вручення поштового відправлення та явочними листами. Причини неявки позивач суду не повідомила, заяв від неї не надходило.

Відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 в судове засідання не з`явились, надіслали заяву, згідно з якою повідомили, що добровільно та самостійно знялися з реєстрації за адресою позивача, а тому просили закрити провадження у справі. До заяви додали копії паспортів.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Статтями 1, 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ч.5 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

На підставі викладеного, суд приходить до висновку про те, що позивач в судові засідання 06.10.2020, 03.11.2020 та 25.11.2020 не з`явилась без поважних причин.

Згідно ч. 4 ст. 10 ЦПК України та ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року, суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

Рішенням Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Європейський Суд в своїх рішеннях наголошує, що позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Також суд звертає увагу на приписи ч.1 ст.44 ЦПК України, за якими учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно положення п.3 ч.1ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Наведені обставини та процесуальні норми права дають суду підстави для висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду, оскільки проведення судового розгляду справи без участі позивача, а також відповідної заяви від нього, суперечило б реалізації ним наданих процесуальних прав позивача, який має право протягом усього часу розгляду справи збільшити або зменшити розмір позовних вимог, відмовитися від позову, досягнути примирення, розпоряджаючись своїми правами щодо предмету спору на власний розсуд, а суд при здійсненні правосуддя має сприяти як всебічному і повному з`ясуванню обставин справи, так і здійсненню сторонами їх прав.

Враховуючи викладене, а також, зважаючи на розумні строки розгляду справ, суд вважає за доцільне залишити позов без розгляду, оскільки позивач повторно не з`явилася в судове засідання без поважних причин.

Крім того, відповідно до ч. 2 ст. 257 ЦПК України суд роз`яснює, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Згідно ч. 3 ст. 257 ЦПК України, в ухвалі про залишення позову без розгляду можуть бути вирішені питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з державного бюджету.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір», сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі: залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Таким чином, враховуючи, що підставою залишення позовної заяви без розгляду є повторна неявка позивача в судове засідання, сплачений останньою при подачі позовної заяви судовий збір не повертається.

Керуючись ст.223,257,260,261 ЦПК України, суд -

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користуватися жилим приміщенням і зняття з реєстрації - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення позовної заяви без розгляду.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через Кегичівський районний суд Харківської області шляхом подачі заяви про апеляційне оскарження в 15-денний строк з дня її проголошення (підписання). Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали суду.

Суддя Т.В. Крапівка