КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження № 22-ц/824/8960/2020
Унікальний номер справи № 754/7844/17
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 листопада 2020 року Київський апеляційний суд в складі:

Суддя - доповідач: Андрієнко А.М.

Суддів: Соколової В.В.

Поліщук Н.В.

При секретарі Дроздовій Ж.В.

Розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за апеляційною скаргою фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 на рішення Деснянського районного суду м. Києва, постановленого суддею Саламон О.Б. 12 квітня 2018 року, по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 , третя особа: Державна інспекція з питань захисту прав споживачів, про розірвання договору підряду, стягнення коштів та моральної шкоди,

У С Т А Н О В И Л А :

В червні 2017 року позивач ОСОБА_2 звернувся до суду із позовом до ФОП ОСОБА_1 , третя особа: Державна інспекція з питань захисту прав споживачів, про розірвання договору підряду, стягнення коштів та моральної шкоди.

На обґрунтування позовних вимог вказував, що між сторонами був укладений договір підряду, у відповідності до якого відповідач зобов?язався виготовити та встановити конструкцію: обшивка каркасів сходів буковими східцями, підступеньками, площадкою та перильною огорожею з вертикальними стійками та буковим поручнем згідно специфікації до договору.

Зазначав, що вказаним Договором були передбачені строки виконання зобов?язань, зокрема, І етап протягом 10 робочих днів, з дня наступного після отримання завдатку; ІІ етап протягом 15 робочих днів; ІІІ етап протягом 5 робочих днів.

21.10.2016 ОСОБА_2 передав ФОП ОСОБА_1 завдаток, однак станом на 08.02.2017 відповідач зобов?язань не виконав, чим порушив строки виконання робіт.

Вказував, що 10.04.2017 між сторонами був укладений Додаток до договору підряду, у відповідності до якого відповідач зобов?язався виготовити сходи до 14.04.2017, закінчити роботи по встановленню сходів не пізніше 20.04.2017, а по встановленні перильної огорожі - не пізніше 28.04.2017.

Проте, відповідачем не були виконані зобов?язання за договором та не було якісно та своєчасно виконано роботи, передбачені договором та додатком до нього.

З урахуванням наведеного та враховуючи заяву про збільшення розміру позовних вимог, позивач просив суд стягнути з відповідача суму завдатку в розмірі 25 400 грн, пеню в розмірі 337 566 грн, суму відновлювального ремонту в розмірі 9 622 грн, витрати на проведення експертного дослідження в розмірі 2 000 грн та моральної шкоди в розмірі 10 000 грн.

Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 12 квітня 2018 року позов ОСОБА_2 задоволено частково.

Розірвано договір підряду №26/10/16 від 26.10.2016 р., укладений між ОСОБА_2 та фізичною особою - підприємцем ОСОБА_1 .

Стягнуто з фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 суму завдатку в розмірі 25 400 грн та пеню в розмірі 25 000 грн.

У задоволенні позовних вимог про стягнення суми відновлювального ремонту, витрат на проведення експертного дослідження та моральної шкоди відмовлено.

Стягнуто з фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в розмірі 704, 80 грн.

Не погоджуючись із рішенням суду, ФОП ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення та ухвалити нове, яким в задоволенні позову відмовити в повному обсязі, мотивуючи тим, що рішення було постановлено з порушенням норм процесуального права, неправильним застосуванням норм матеріального права, неповним з`ясуванням обставин справи.

На обґрунтування апеляційної скарги, вказує, що суд першої інстанції не звернув уваги на те, що під час виконання Договору позивачем жодного разу не надавалося зауважень щодо якості виконаної роботи. Зазначає, що саме дії позивача були перешкодою відповідачу у виконанні робіт по договору у встановлені строки.

Вказує, що позивачу не сподобався колір виробів, тому останній користуючись відсутністю підписаної угоди щодо кольору східців, вимагав вироби перефарбувати, після чого колір також йому не сподобався, тому останній вимагав виготовити нові.

Зазначає, що відповідач повністю переробив всю конструкцію, при цьому була укладена Додаткова угода, якою фактично перенесені строки виконання робіт, адже було досягнуто згоди позивача щодо кольору виробів.

Крім того, відповідач не погодився з висновком суду про прострочення виконання зобов?язань за Договором, оскільки як і було передбачено в Додатку до договору щодо зміни строків виконання, 28 квітня 2017 року позивач прийняв готову продукцію, що підтверджується товарно - транспортною накладною та дозволив проведення монтажу. При цьому відмова замовника від підписання акта виконаних робіт за договором за відсутності своєчасно наданих зауважень до виконаних робіт та відсутності доведеності того факту, що товари були виготовлені неякісно, не є підставою для задоволення позову.

Зазначає, що для виготовлення виробів відповідачем було витрачено 35 521 грн, що значно перевищує суму завдатку, при цьому суд, встановивши факт того, що вироби знаходяться у володінні позивача, а також факт понесених витрат на перефарбування та виготовлення нових виробів на вимогу позивача, не відобразив цього в рішенні, оскільки у разі відмови від договору, замовник зобов?язаний виплатити підряднику плату за виконану частину роботи та відшкодувати йому збитки, завдані розірванням Договору.

Позивач у суді апеляційної інстанції просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Відповідач та його представники в судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду справи належним чином повідомлені, причину неявки суду не повідомили.

На підставі ст. 372 ЦПК України колегія суддів прийшла до висновку про можливість розгляду справи за відсутності осіб, що не з`явились.

Розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість постановленої ухвали, колегія суддів прийшла до висновку, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до частин першої, другої та п`ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Відповідно до ч.1 ст.367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Судом установлено, що 21 жовтня 2016 року між ОСОБА_2 та ФОП ОСОБА_1 був укладений договір підряду № 21/10/16, за умовами якого підрядник зобов?язався за завданням замовника виготовити конструкцію: обшивку каркасу сходів буковими східцями, підступенками, площадкою та перильною огорожею з вертикальними стійками та буковим поручнем згідно специфікації до договору.

Ціна договору за домовленістю сторін становить 31 000,00 грн (пункт 2.1. Договору).

Згідно з пунктами 3.1.-3.4. Договору, розрахунки між замовником і підрядником проводяться у декілька послідовних етапів. Замовник передає підряднику завдаток у розмірі 80 процентів від ціни договору (ціна матеріалів, заготівок), у розмірі 24 800,00 грн. Перед початком третього етапу робіт, згідно з пунктом 4.2.3. договору, замовник сплачує підряднику завдаток у розмірі 15 процентів (ціна витратних матеріалів) від ціни договору, що становить 4 600,00 грн. Кінцевий розрахунок - 5 процентів від ціни Договору (вартість монтажу) у розмірі 1 550,00 грн замовник проводить в момент завершення всіх робіт.

Пунктом 4.1. Договору підряду сторони визначили строки виконання робіт по кожному з етапів: перший етап - придбання матеріалів, виготовлення заготівок, в строк протягом 10 робочих днів, з наступного дня після отримання завдатку, згідно з пунктом 3.1., за умови підписаного договору та технічного завдання (специфікації); другий етап - обшивка каркасу сходів, в строк протягом 15 робочих днів за умови підписаної товарно - транспортної накладної на відпуск товарно - матеріальних цінностей за попередній етап; третій етап - встановлення перильної огорожі, в строк протягом 5 робочих днів за умови підписаної товарно - транспортної накладної на відпуск товарно - матеріальних цінностей за попередній етап та отримання завдатку.

За змістом пунктів 6.1.- 6.3. Договору замовник (або довірена особа замовника), зобов?язаний підписати товарно - транспортну накладну на відпуск товарно - матеріальних цінностей за проведені етапи - завезені матеріали за заготівки на об?єкт. Здача - приймання всіх виконаних робіт здійснюється шляхом підписання підрядником та замовником акта виконаних робіт в момент їх завершення. Замовник має право не приймати виконання робіт до моменту усунення підрядником всіх недоліків у разі їх виявлення. У випадку мотивованої відмови замовника від приймання робіт, сторони у триденний строк складають двосторонній акт із зазначенням усіх недоліків та строків їх виправлення. Підрядник зобов?язаний виправити відповідні недоліки у встановлений сторонами строк. Після виправлення підрядником недоліків, замовник зобов?язаний підписати акт приймання виконаних робіт.

Відповідно до пункту 8.1. Договору, якщо роботи не здійснюються з вини підрядника у строк, визначений пунктом 4 Договору, він сплачує замовнику пеню у розмірі подвійної облікової ставки НБУ, яка діяла на момент прострочення, від вартості робіт, які не були виконані, за кожен робочий день прострочення, але не більше 5 процентів від суми.

Судом установлено, що 21 жовтня 2016 року ОСОБА_2 передав замовнику завдаток у розмірі 25 400,00 грн.

10 квітня 2017 року між ОСОБА_2 та ФОП ОСОБА_1 був укладений Додаток до договору підряду № 21/10/16, за умовами якого відповідач зобов?язався виготовити сходи до 14 квітня 2017 року, закінчити роботи по встановленню сходів не пізніше 20 квітня 2017 року, а роботи зі встановлення перильної огорожі - не пізніше 28 квітня 2017 року за умови прийнятої роботи по встановленню сходів.

14 квітня 2017 року ОСОБА_2 направив на адресу підрядника заяву, за змістом якої вимагав у триденний термін з моменту її отримання повернути йому у повному обсязі суму завдатку у зв?язку із суттєвим порушенням строків виконання робіт.

Відповідно до товарно - транспортної накладної від 27 квітня 2017 року

№ ТТН-0000027/04, ОСОБА_2 прийняв доставлені підрядником вироби та дозволив проведення їх монтажу.

У подальшому, позивач зупинив монтаж виробів, посилаючись на наявність недоліків у виконаній ФОП ОСОБА_1 роботі по виготовленню та встановленню сходів.

23 травня 2017 року ОСОБА_2 уклав з ТОВ «Агентство Експертної Оцінки України» договір на проведення експертної грошової оцінки вартості відновлювального ремонту будинку, за змістом якого кошторисна вартість проведення відновлювального ремонту будинку АДРЕСА_1 , становить 9 622,00 грн.

Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 12 квітня 2018 року позов ОСОБА_2 задоволено частково.

Розірвано договір підряду №26/10/16 від 26.10.2016 р., укладений між ОСОБА_2 та фізичною особою - підприємцем ОСОБА_1 .

Стягнуто з фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 суму завдатку в розмірі 25 400 грн та пеню в розмірі 25 000 грн.

У задоволенні позовних вимог про стягнення суми відновлювального ремонту, витрат на проведення експертного дослідження та моральної шкоди відмовлено.

Стягнуто з фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в розмірі 704, 80 грн.

Постановою Київського апеляційного суду від 17 січня 2019 року апеляційну скаргу ФОП ОСОБА_1 задоволено, рішення Деснянського районного суду м. Києва від 12 квітня 2018 року скасовано, ухвалено нове судове рішення, яким у задоволенні позову ОСОБА_2 відмовлено.

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 29 квітня 2020 року постанову Київського апеляційного суду від 17 січня 2019 року в частині вирішення позовної вимоги ОСОБА_2 про стягнення пені скасовано, справу у цій частині направлено на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

В іншій частині постанову Київського апеляційного суду від 17 січня 2019 року залишено без змін.

Задовольняючи позовні вимоги щодо стягнення пені, суд першої інстанції виходив із того, що відповідач не виконав взяті на себе зобов?язання, в зв?язку з чим має сплатити на користь позивача пеню в розмірі 25000,00 грн.

Колегія суддів вважає, що висновок суду першої інстанції не в повній мірі відповідає обставинам справи, з огляду на таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 202 ЦК України, правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов?язків. Зобов?язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов?язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов?язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов?язку ч. 1 ст. 509 ЦК України).

За договором підряду одна сторона (підрядник) зобов?язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням іншої сторони (замовника), а замовник зобов?язується прийняти та оплатити виконану роботу (ч. 1 ст. 837 ЦК України. Строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду (ч. 1ст. 846 ЦК України).

Згідно ст. 610 ЦК України порушенням зобов?язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов?язання (неналежне виконання). Наслідки порушення зобов?язання визначені в ч. 1 ст. 611 ЦК України, якими є: припинення зобов?язання внаслідок односторонньої відмови від зобов?язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; зміна умов зобов?язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди.

Відповідно до ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов?язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов?язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного зобов?язання за кожен день прострочення виконання.

Так, встановивши, що згідно з Додатком до договору підряду № 21/10/16, підрядник зобов?язався виготовити сходинки до 14 квітня 2017 року і до 20 квітня 2017 року закінчити роботи з їх монтажу, суд першої інстанції не перевірив та не зробив висновку щодо дотримання підрядником строків виготовлення сходів та закінчення робіт по їх встановленню, наслідком порушення яких відповідно до пункту 8.1 Договору підряду є сплата замовнику пені у розмірі подвійної облікової ставки НБУ, яка діяла на момент прострочення від вартості робіт, які не були виконані, за кожен день такого прострочення, але не більше 5 процентів від суми.

Разом із тим судом встановлено, що закінчити роботи з монтажу сходинок відповідач повинен був до 20 квітня 2017 року, однак, як вбачається із позовної заяви позивача, він вказав, що підрядник виконав другий етап робіт 23 травня 2017 року ( а.с.7)., тобто прострочив виконання на 33 дні. Облікова ставка НБУ на 15 квітня 2017 року становила 13 %, а подвійна облікова ставка відповідно складає 26 % . Від суми замовлення 31000 гривень 26 % =8060 гривень за 33 дні вона становить 265 980 гривень, однак, стягненню підлягає не більше 5 % від цієї суми, а тому з відповідача на користь позивача підлягає стягненню 13 299 гривень.

Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Відповідно до ч. 1 ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково з ухваленням нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є, зокрема, невідповідність висновків, викладених в рішенні суду першої інстанції, обставинам справи.

Таким чином, рішення суду першої інстанції в частині стягнення пені підлягає зміні -суму стягнутої пені слід зменшити до 13 299 гривень .

Керуючись ст.ст. 367, 374, 376 ЦПК України, колегіясуддів

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 задовольнити частково.

Рішення Деснянського районного суду м. Києва від 12 квітня 2018 року в частині стягнення пені змінити.

Зменшити суму стягнутої пені з фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 за несвоєчасне виконання договору підряду на користь ОСОБА_2 з 25 000 гривень до 13 299 гривень .

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного суду протягом 30 днів з дня складання повного тексту постанови.

Повний текст постанови виготовлено 24 листопада 2020 року.

Суддя - доповідач:

Судді: