Постанова

Іменем України

19 листопада 2020 року

м. Київ

справа № 760/33165/18

провадження № 61-11505св20

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Коротуна В. М. (суддя-доповідач), Бурлакова С. Ю., Червинської М. Є.,

учасники справи:

позивач - акціонерне товариство «Кристалбанк»,

відповідач - ОСОБА_1 ,

третя особа - товариство з обмеженою відповідальністю «Грейн Холдинг»,

особа, яка подала апеляційну скаргу - товариство з обмеженою відповідальністю «ДП Київміськдовідка»,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу представника товариства з обмеженою відповідальністю «ДП Київміськдовідка» - адвоката Ненахова Олексія Олексійовича, на ухвалу Київського апеляційного суду від 02 липня 2020 року у складі колегії суддів: Левенця Б. Б., Ратнікової В. М., Пікуль А. А.,

ВСТАНОВИВ:

ІСТОРІЯ СПРАВИ

Короткий зміст позовних вимог

У грудні 2018 року акціонерне товариство «Кристалбанк» (далі - АТ «Кристалбанк») звернулось до суду із позовом до ОСОБА_1 , третя особа - товариство з обмеженою відповідальністю «Грейн Холдинг» (далі - ТОВ «Грейн Холдинг»), уточнивши який просило: звернути стягнення на предмет іпотеки за іпотечним договором № I/2017/94-01 від 05 грудня 2017 року, посвідченим приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Войнарскою І. А., зареєстрованого в реєстрі за № 1031, що належить на праві власності

ОСОБА_1 , а саме на нежитлове приміщення (прибудова до житлового будинку), загальною площею 1379,5 кв.м, що розташоване за адресою:

АДРЕСА_1 шляхом проведення прилюдних торгів за початковою ціною не нижчою за звичайні ціни на такий вид майна на підставі оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності або незалежним експертом на стадії оцінки майна під час проведення виконавчих дій в рахунок погашення заборгованості ТОВ «Грейн Холдинг» перед АТ «Кристалбанк» за кредитним договором № ВКЛ/2017/26-01 від 05 грудня 2017 року, яка станом на 01 грудня 2018 року складає 14 008 504,90 грн, з яких: 5 470 000,00 грн - заборгованість за кредитом; 5 521 700,00 грн - прострочена заборгованість за кредитом;

96 686,30 грн - проценти, нараховані за користування кредитом; 1 432 979,42 грн - прострочені проценти, нараховані за користування кредитом; 2 000,00 грн - комісія за управління кредитом; 12 000,00 грн - прострочена комісія за управління кредитом; 625 915,87 грн - пеня за несвоєчасну сплату суми кредиту;

130 940,95 грн - пеня за несвоєчасну сплату процентів; 1 282,36 грн - пеня за несвоєчасну сплату комісій; 550 000,00 грн штраф за порушення пункту 6.5 та пункту 5.2.2. кредитного договору; 55 000,00 грн - штраф за порушення пункту 6.5 та пункту 5.2.8. кредитного договору; 110 000,00 грн - штраф за порушення пункту 6.5 та пункту5.2.3. кредитного договору.

На обґрунтування вимог позовної заяви АТ «Кристалбанк» зазначало, що 05 грудня 2017 року між ТОВ «Грейн Холдинг» та ПАТ «Кристалбанк» було укладено кредитний договір № ВКЛ/2017/26-01 зі змінами та доповненнями. Згідно умов кредитного договору позивач відкрив позичальнику відновлювальну кредитну лінію з загальним лімітом в сумі 11 000 000,00 грн, а позичальник зобов`язався повернути кредит та сплатити проценти за користування кредитом в межах строку кредитування, встановленого в пункті 1.3. цього договору, в розмірі 21,00 % річних, сплатити комісійну винагороду за надання (управління) кредитом. Згідно з пунктом 1.3. кредитного договору кредитна лінія відкривається з 05 грудня 2017 року

по 04 червня 2019 року включно. Процентна ставка є фіксованою, а за користування кредитними коштами не повернуті в строки, процентна ставка встановлюється в розмірі 31,00 % річних.

На забезпечення виконання умов кредитного договору між банком та

ОСОБА_1 був укладений іпотечний договір № I/2017/94-01 від 05 грудня 2017 року, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Войнарскою І. А., зареєстрований в реєстрі за № 1031. Відповідно до пункту 2.1. договору іпотеки предметом іпотеки є нежитлове приміщення (прибудова до житлового будинку), загальною площею 1379,5 кв. м, розташоване за адресою:

АДРЕСА_1 , що належить на праві власності іпотекодавцю.

Банк свої зобов`язання за кредитним договором виконав в повному обсязі, надавши позичальнику кошти в розмірі та на умовах, передбачених кредитним договором. У свою чергу, позичальник скористався кредитними коштами, свої зобов`язання за кредитним договором в частині повернення суми кредиту та сплати відсотків за користування кредитними коштами належним чином не виконує, у зв`язку з чим утворилася заборгованість.

Банком було направлено відповідачу вимоги про усунення порушення зобов`язань, проте, ні відповідач, ні третя особа на пред`явлені вимоги не відреагували та заборгованість не погасили, що стало підставою для звернення до суду з даним позовом.

Заочним рішенням Солом?янського районного суду міста Києва від 19 вересня

2019 року позовні вимоги задоволено частково.

В рахунок погашення заборгованості за кредитним договором № ВКЛ/2017/26-01 від 05 грудня 2017 року, яка становить 13 293 504,90 грн, з яких: 5 470 000,00 грн - заборгованість за кредитом; 5 521 700,00 грн - прострочена заборгованість за кредитом; 96 686,30 грн - проценти, нараховані за користування кредитом;

1 432 979,42 грн - прострочені проценти, нараховані за користування кредитом;

2 000,00 грн - комісія за управління кредитом; 12 000,00 грн - прострочена комісія за управління кредитом; 625 915,87 грн - пеня за несвоєчасну сплату суми кредиту; 130 940,95 грн - пеня за несвоєчасну сплату процентів; 1 282,36 грн - пеня за несвоєчасну сплату комісій - звернуто стягнення на предмет іпотеки за іпотечним договором № І/2017/94-01 від 05 грудня 2017 року, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Войнаровською І. А., зареєстрованого в реєстрі за № 1031, що належить на праві власності

ОСОБА_1 , а саме на: нежитлове приміщення (прибудова до житлового будинку), загальною площею 1379,5 кв. м, розташоване за адресою:

АДРЕСА_1 , шляхом проведення прилюдних торгів за початковою ціною не нижчою за звичайні ціни на такий вид майна на підставі оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності або незалежним експертом на стадії оцінки майна під час проведення виконавчих дій.

У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ «Кристалбанк» судовий збір у розмірі

199 402,57 грн.

Не погоджуючись із заочним рішенням Солом?янського районного суду міста Києва від 19 вересня 2019 року, особа, яка не брала участі у справі - товариство з обмеженою відповідальністю «ДП Київміськдовідка» (далі - ТОВ «ДП Київміськдовідка») оскаржило його в апеляційному порядку.

01 липня 2020 року до апеляційного суду надійшло клопотання представника

АТ «Кристалбанк» - адвоката Гарвасюк В. Ю. про закриття апеляційного провадження у справі з підстав пункту 3 частини першої статті 362 ЦПК України, зважаючи на те, що заявником не доведено порушення його прав оскаржуваним рішенням

Короткий зміст оскаржуваного судового рішення суду апеляційної інстанції

Ухвалою Київського апеляційного суду від 02 липня 2020 року заяву АТ «Кристалбанк» задоволено.

Закрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ТОВ «ДП Київміськдовідка» на заочне рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 19 вересня 2019 року у справі за позовом АТ «Кристалбанк» до ОСОБА_1 , третя особа - ТОВ «Грейн Холдинг», про звернення стягнення на предмет іпотеки.

Закриваючи апеляційне провадження у справі з підстав, передбачених пунктом 3 частини першої статі 362 ЦПК України, апеляційний суд виходив із того, що заочним рішенням Солом?янського районного суду міста Києва від 19 вересня

2019 рокуне вирішувалися питання права чи обов`язків заявника. ТОВ «ДП Київміськдовідка» не доведено наявності у нього майнових прав на нежитлове приміщення (прибудова до житлового будинку), загальною площею 1379,5 кв.м, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , на яке оскаржуваним рішенням було звернуто стягнення.

Короткий зміст вимог та доводів касаційної скарги

31 липня 2020 року представник ТОВ «ДП Київміськдовідка» - адвокат

Ненахов О. О. через засоби поштового з?язку подав до Верховного Суду касаційну скаргу, у якій просить скасувати ухвалу Київського апеляційного суду від 02 липня 2020 року, а справу направити на новий розгляд до Київського апеляційного суду.

Касаційна скарга мотивована тим, що апеляційним судом не взято до уваги та не розглянуто посилання заявника на перебування в провадженні господарського суду міста Києва справи № 910/14544/19 за позовною заявою ТОВ «ДП Київміськдовідка» до ТОВ «Оберхауз Україна» про витребування майна з чужого незаконного володіння, а саме, нежилого приміщення (ДСПО) за адресою: АДРЕСА_1 . По вказаній справі ухвалою господарського суду міста Києва від 20 травня 2020 року залучено до участі у справі АТ «Кристалбанк» в якості третьої особи яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача.

Ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 05 грудня 2017 року накладено арешт на об?єкти нерухомого майна за трьома адресами, та в цей же день було укладено договір іпотеки.

Доводи інших учасників справи

16 вересня 2020 року АТ «Кристалбанк» через засоби поштового зв?язку подало до Верховного Суду відзив, у якому просить касаційну скаргу ТОВ «ДП Київміськдовідка» залишити без задоволення, а ухвалу Київського апеляційного суду від 02 липня 2020 року залишити без змін.

Відзив мотивовано відсутністю будь-яких рішень, які б спростовували факт правомірності іпотеки АТ «Кристалбанк» або права власності ОСОБА_1 .

Рух касаційної скарги та матеріалів справи

Ухвалою Верховного Суду від 25 серпня 2020 року відкрито касаційне провадження у даній справі та витребувано матеріали цивільної справи з Солом?янького районного суду міста Києва.

Відмовлено у задоволенні клопотання ТОВ «ДП Київміськдовідка» про зупинення виконання заочного рішення Солом`янського районного суду міста Києва

від 19 вересня 2019 року.

Підставою для відкриття касаційного провадження у справі слугували аргументи заявника про порушення апеляційним судом норм процесуального права, що унеможливило встановлення фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи, оскільки суд прийняв рішення про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки осіб, що не були залучені до участі у справі (пункт 4 частини другої статті 389 ЦПК України).

10 вересня 2020 року матеріали цивільної справи надійшли до Верховного Суду.

ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ У СКЛАДІ КОЛЕГІЇ СУДДІВ ДРУГОЇ СУДОВОЇ ПАЛАТИ КАСАЦІЙНОГО ЦИВІЛЬНОГО СУДУ

Згідно з положеннями частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу. Підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Частиною першою статті 400 ЦПК України встановлено, що переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Перевіривши доводи касаційної скарги, врахувавши аргументи, наведені у відзиві на касаційну скаргу, Верховний Суд дійшов висновку, що касаційна скарга підлягає залишенню без задоволення.

Фактичні обставини справи

05 грудня 2017 року між АТ «Кристалбанк» та ТОВ «Грейн Холдинг» було укладено кредитний договір № ВКЛ/2017/26-01 зі змінами та доповненнями.

Згідно з пунктом 1.1. кредитного договору від 05 грудня 2017 року

АТ «Кристалбанк» відкрив позичальнику відновлювальну кредитну лінію з загальним лімітом в сумі 11 000 000,00 грн, а позичальник зобов`язався повернути кредит та сплатити проценти за користування кредитом в межах строку кредитування, встановленого в пункті 1.3. цього договору, в розмірі 21,00 % річних, сплатити комісійну винагороду за надання (управління) кредитом.

У забезпечення виконання умов кредитного договору між АТ «Кристалбанк» та ОСОБА_1 , який виступає майновим поручителем за зобов`язаннями

ТОВ «Грейн Холдинг» був укладений іпотечний договір № I/2017/94-01 від 05 грудня 2017 року, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Войнарскою І. А., зареєстрований в реєстрі за № 1031.

Відповідно до пункту 2.1. іпотечного договору предметом іпотеки, який надає іпотекодавець іпотекодержателю у забезпечення вимог, є нежитлове приміщення (прибудова до житлового будинку), загальною площею 1379,5 кв. м, розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Предмет іпотеки належить іпотекодавцю ОСОБА_1 на праві власності, що підтверджується договором купівлі-продажу нежитлового приміщення

від 07 вересня 2017 року, посвідченим приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Гуцевич О. О. та зареєстрованим за реєстровим № 1465.

Згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 07 вересня 2017 року право власності на нежитлове приміщення (прибудова до житлового будинку), загальною площею 1379,5 кв. м за адресою: АДРЕСА_1 зареєстровано за ОСОБА_1 на підставі договору купівлі-продажу від 07 вересня 2017 року.

Згідно з пунктом 4.1.5. договору іпотеки іпотекодержатель має право за умови настання будь-якого або всіх наступних випадків: невиконання або неналежного виконання позичальником будь-якого зобов`язання за Кредитним договором (в тому числі, але не виключно, щодо повернення кредиту або його частини в строк, передбачений Кредитним договором, та/або сплати процентів за користування кредитом та/або процентів за надстрокове користування кредитом, та/або комісійної винагороди та/або виконання будь-яких інших грошових зобов`язану, передбачених Кредитним договором вимагати дострокового виконання зобов`язань, що випливають із Кредитного договору.

Відповідно до пункту 6.1. договору іпотеки іпотекодержатель набуває право звернення стягнення на предмет іпотеки та одержання задоволення своїх вимог з вартості предмета іпотеки на свій розсуд у разі настання будь-якого або всіх наступних випадків: у разі невиконання або неналежного виконання будь-якого із зобов`язань, що випливають з кредитного договору (в тому числі, але не виключно, щодо повернення кредиту або його частини в строк, передбачений Кредитним договором, та/або стати процентів за користування кредитом та/або процентів за понадстрокове користування кредитом, та/або комісійної винагороди та/або виконання будь-яких інших грошових зобов`язань, передбачених Кредитним договором).

Згідно з пунктом 6.2. договору іпотеки звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється за вибором іпотекодержателя на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса, або шляхом позасудового врегулювання згідно з застереженням про задоволення вимог іпотекодержателя, що міститься в розділі 7 цього Договору, або шляхом укладання окремого договору про задоволення вимог Іпотекодержателя, що міститься в розділі 7 цього договору, або шляхом укладення окремого договору про задоволення вимог іпотекодержателя.

Позивач виконав свої зобов`язання за кредитним договором.

Направлені банком на адресу позичальника та іпотекодавця вимоги про погашення заборгованості за кредитним договором залишилися без задоволення, добровільно відповідач та третя особа свої зобов`язання не виконують.

Встановивши, що позичальник ТОВ «Грейн Холдинг» свої зобов`язання за кредитним договором належним чином не виконав, суд першої інстанції зробив висновок про наявність підстав для часткового задоволення позовних вимог.

Звертаючись до суду з апеляційною скаргою заявник посилався на порушення оскаржуваним рішенням суду майнових прав ТОВ «ДП Київміськдовідка».

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд

Відповідно до частини першої статті 352 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Суд апеляційної інстанції має процесуальну можливість зробити висновок щодо вирішення чи невирішення судом першої інстанції питання про права та інтереси особи, яка не брала участі у справі, лише в межах відкритого апеляційного провадження. Якщо такі обставини не підтвердяться, апеляційне провадження підлягає закриттю на підставі пункту 3 частини першої статті 362 ЦПК України.

Такий правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 17 лютого 2020 року у справі № 668/17285/13-ц (провадження № 61-41547сво18).

На відміну від оскарження судового рішення учасниками справи, особа, яка не брала участі у справі, має довести наявність у неї правового зв`язку зі сторонами спору або безпосередньо судовим рішенням через обґрунтування наявності таких критеріїв: вирішення судом питання про її право, інтерес, обов`язок, і такий зв`язок має бути очевидним та безумовним, а не ймовірним. Разом із тим, судове рішення, оскаржуване особою, яка не брала участі у справі, повинно безпосередньо стосуватися прав, інтересів та обов`язків цієї особи, тобто судом має бути розглянуто й вирішено спір про право у правовідносинах, учасником яких на момент розгляду справи та ухвалення рішення судом першої інстанції є заявник, або в рішенні міститься судження про права та обов`язки цієї особи у відповідних правовідносинах, або рішення впливає на права та обов`язки такої особи.

Відповідно до частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, тобто обов`язок доказування покладений на сторони.

Відкривши апеляційне провадження і призначивши справу до розгляду у відкритому судовому засіданні, суд апеляційної інстанції забезпечив право заявника на перевірку його аргументів, що оскаржуваним рішенням вирішено питання про права, свободи та інтереси ТОВ «ДП Київміськдовідка».

У апеляційній та касаційній скаргах заявник стверджує, що майнові права на об`єкт незавершеного будівництва - нежитлові приміщення, загальною площею 1209 кв. м за адресою: АДРЕСА_1 були внесені 01 квітня 2014 року ОСОБА_3 до статутного капіталу ТОВ «ДП Київміськдовідка».

За змістом статті 190 ЦК України майном як особливим об`єктом вважаються окрема річ, сукупність речей, а також майнові права та обов`язки. Майнові права є неспоживною річчю. Майнові права визнаються речовими правами.

Згідно зі статтею 13 Закону України «Про господарські товариства» вкладом до статутного (складеного) капіталу господарського товариства можуть бути гроші, цінні папери, інші речі або майнові чи інші відчужувані права, що мають грошову оцінку, якщо інше не встановлено законом.

Проте належних та допустимих доказів на підтвердження наявності майнових прав у статутному капіталі ТОВ «ДП Київміськдовідка», зокрема договору про купівлю-продаж майнових прав, на нежитлове приміщення (прибудова до житлового будинку), загальною площею 1379,5 кв. м, що розташоване за адресою:

АДРЕСА_1 , на яке рішенням суду першої інстанції було звернуто стягнення, заявником не надано та судом не встановлено.

Нежитлове приміщення (прибудова до житлового будинку), загальною площею 1379,5 кв. м, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , яке було предметом іпотеки, належало на праві приватної власності ОСОБА_1 на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Гуцевич О. О. та зареєстрованого за реєстровим

№ 1465.

При цьому, згідно з актом про оцінку і прийому-передачі вкладу, який вноситься для формування статутного капіталу ТОВ «ДП Київміськдовідка» від 01 квітня

2014 року, вкладом, який переданий ОСОБА_3 до статутного капіталу

ТОВ «ДП Київміськдовідка» є майнові права на нерухомість, будівництво якої не завершено, а саме: нежиле приміщення загальної площею 1209,95 кв. м, за будівельною адресою: АДРЕСА_1 .

Доказів того, що вказане нежитлове приміщення є нежитловим приміщенням загальною площею 1379,5 кв. м, що розташоване за адресою:

АДРЕСА_1 , що є предметом розгляду цієї справи, заявником не надано.

Установивши, що ТОВ «ДП Київміськдовідка» не доведено наявності у нього майнових прав на нежитлове приміщення (прибудова до житлового будинку), загальною площею 1379,5 кв. м, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , на яке рішенням суду першої інстанції було звернуто стягнення, апеляційний суд зробив правильний висновок про відсутність підстав вважати, що рішенням суду першої інстанції вирішено питання про права, свободи та інтереси ТОВ «ДП Київміськдовідка» та обґрунтовано закрив апеляційне провадження на підставі пункту 3 частини першої статті 362 ЦПК України.

Аргументи заявника про те, що апеляційним судом не враховано наявність судової справи у господарському суді міста Києва за № 910/14544/19 за позовною заявою ТОВ «ДП Київміськдовідка» до ТОВ «Оберхауз Україна» про витребування майна з чужого незаконного володіння, а саме, нежилого приміщення (ДСПО) за адресою: АДРЕСА_1 є безпідставними, оскільки згідно відомостей Державного реєстру судових рішень, 19 серпня 2020 року господарським судом міста Києва прийнято рішення про відмову у задоволенні позовних вимог. Підставою відмови слугувало те, що позивачем належними та допустимими доказами не доведено правомірності та законності позовних вимог, так само як і фактів порушення власних прав та інтересів саме відповідачем у справі.

Також є безпідставними аргументи заявника про те, що ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 05 грудня 2017 року накладено арешт на об?єкти нерухомого майна за трьома адресами, а тому було незаконно укладено договір іпотеки, оскілки предметом розгляду цієї справи є звернення стягнення на предмет іпотеки в рахунок погашення заборгованості, а не встановлення факту законності іпотечного договору.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

За правилами частини третьої статті 406 ЦПК України, касаційні скарги на ухвали судів першої чи апеляційної інстанцій розглядаються у порядку, передбаченому для розгляду касаційних скарг на рішення суду першої інстанції, постанови суду апеляційної інстанції.

Частиною третьою статті 401 ЦПК України передбачено, що суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.

Враховуючи наведене, колегія суддів залишає касаційну скаргу без задоволення, а ухвалу Київського апеляційного суду від 02 липня 2020 року - без змін, оскільки підстав для скасування судового рішення відсутні.

Керуючись статтями 400, 401, 406, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу представника товариства з обмеженою відповідальністю

«ДП Київміськдовідка» - адвоката Ненахова Олексія Олексійовича, залишити без задоволення.

Ухвалу Київського апеляційного суду від 02 липня 2020 року залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді: В. М. Коротун

С. Ю. Бурлаков

М. Є. Червинська