печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

про призначення судової експертизи

12 листопада 2020 року Печерський районний суд м. Києва

головуючого судді Бусик О.Л.

при секретарі судових засідань Диба І.Б.

за участю:

позивача - ОСОБА_1

представника відповідача - Бублієва Д.О.

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в порядку загального позовного провадження заяву позивача про призначення психологічної експертизи в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління національної поліції у м. Києві, Офісу Генерального прокурора та Державної казначейської служби України про відшкодування моральної шкоди та упущеної вигоди, завданої внаслідок вчинення злочину,-

В С Т А Н О В И В:

На розгляді в Печерському районному суді м. Києва перебуває цивільна справа № 760/25595/18-ц за позовом ОСОБА_1 до Головного управління національної поліції у м. Києві, Офісу Генерального прокурора та Державної казначейської служби України про відшкодування моральної шкоди та упущеної вигоди, завданої внаслідок вчинення злочину.

22 листопада 2019 року позивача ОСОБА_1 звернулась до суду із клопотанням про призначення у справі судової психологічної експертизи.

В обґрунтування клопотання зазначила, що неправомірними діями відповідачів ОСОБА_1 було завдано моральну шкоду, та у зв`язку з необхідністю визначення розміру моральної шкоди і понесених позивачем вимушених стресів, душевних хвилювань і страждань, психотравм, психотравмуючих страждань зі сторони органів досудового слідства і прокуратури, їх керівництва, зокрема Головного управління поліції в м. Києві, Генеральної прокуратури України, прокурорів м. Києва, процесуальних керівників, слідчих у період з 2014 та по цей день просить суд призначити у справі експертизу.

У зв`язку з цим, для визначення розміру грошової компенсації за завдані страждання вважає, що необхідно провести судову психологічну експертизу, проведення якої необхідно доручити експертам Київського науково-дослідного Інституту судових експертиз, який розташований за адресою: 03057, м. Київ, вул. Смоленська, 6 та на вирішення якої поставити наступні питання:

Чи нанесені психотравми і моральна шкода для ОСОБА_1 в ході досудового розслідування, в тому числі стану астенії, стану хронічної втоми, душевних страждань, принижень, не визначеності і т.д. органами досудового слідства і прокуратури, їх начальств? Якщо так, то який ступінь (глибина) таких психотравм, моральних страджань, моральної шкоди для ОСОБА_1 .? Чи є негативні наслідки для неї у соціумі внаслідок негативних дій і бездіяльності з 2014 р і по цей день органами досудового слідства і прокуратури, їх начальств, які їй заважають повноціенно жити, професійно зростати, бути не залежною, не комплексувати? Чи була і є ситуація, що пов`язана з діями та бездіяльністю працівників досудового слідства і прокуратури та їх начальства психотравмувальною для підекспертної? Якщо так, то в чому саме полягав її психотравмувальний зміст (виходячи з матеріалів судового провадження і дослідження підекспертної та опиту її психологом), чи завдані ОСОБА_1 страждання (моральна шкода)? Який розмір становить грошова компенсація за завдані страждання (моральну шкоду)?

Скільки часу необхідно для ОСОБА_1 , щоб відновити свій стан здоров`я (внаслідок перевтоми, асетнії, стану хронічної втоми через вимушену броротьбу її з діями та бездіяльністю працівників органів досудового слідства і прокуратури та їх начальства з 2014 р та по цей день, соціометричного статусу та який розмір витрат слід витратити їй, щоб відпочити після вимушених походів у суди з приводу бездіяльності слідчих і прокурорів та їх керівництва з 2014 р по цей день, їх не професійності, завдання душевних страждань після застосування методики віктивної поведінки? Чи можна відновити соціометричний статус і які зусилля для ОСОБА_1 треба прикласти для цього?

Які методики психологічного впливу, використовувались з 2014 р. по цей день на підекспертну працівниками органів досудового слідства, прокуратури та їх керівництва: штучне затягування часу, ігнорування підекспертною і своїми функціональними обов`язками, застосування методики віктивної поведінки тощо, психологічно руйнівними для психіки підекспертної? До яких наслідків вони призвели для підекспертної?

Чи є у підекспертної особи зміни в емоційному стані, психологічних проявах, які перешкоджають активному соціальному функціонуванню її як особистості і виникли внаслідок негативних дій, бездіяльності працівників органів досудового слідства, прокуратури та їх начальства (безпідставне обвинувачення, наклеп, образа, заподіяння шкоди її громадським інтересам, порушення соціометричного статусу тощо?

Позивач у судовому засіданні клопотання підтримала, просила задовольнити з урахуванням наданих в засіданні пояснень та обставин, викладених у самому клопотанні.

Представник Офісу Генерального прокурора в підготовчому судовому засіданні при вирішенні клопотання покладався на розсуд суду.

Інші учасники справи в підготовче судове засідання не з`явилися, але були належним чином повідомлені про день, час та місце розгляду справи.

Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються відповідно до норм матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків.

Відповідно до ст. 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо.

Порядок призначення судової експертизи у науково-дослідних судово-експертних установах міністерства юстиції України, обов`язки, права та відповідальність судового експерта, організація та оформлення їх результатів визначається Законом України «Про судову експертизу», Цивільним процесуальним кодексом України, Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та іншими нормативно-правовими актами з питань судової експертизи.

Так, відповідно до ст. 1 Закону України «Про судову експертизу», судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів дізнання, досудового та судового слідства.

Згідно із ч. 1 ст. 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Частинами 1 - 3 статті 23 ЦК України та роз`ясненнями, які містяться в постанові Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» передбачено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При цьому враховуються вимоги розумності і справедливості.

При визначенні розміру відшкодування моральної шкоди слід виходити з характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При цьому враховуються вимоги розумності і справедливості.

Згідно пунктів 6.3., 6.4. розділу 6 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року №53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26 грудня 2012 року № 1950/5) психологічна експертиза встановлює ті особливості психічної діяльності та такі їх прояви в поведінці особи, які мають юридичне значення та викликають певні правові наслідки.

Основним завданням психологічної експертизи є визначення у підекспертної особи: індивідуально-психологічних особливостей, рис характеру, провідних якостей особистості; мотивотвірних чинників психічного життя і поведінки; емоційних реакцій та станів; закономірностей перебігу психічних процесів, рівня їхнього розвитку та індивідуальних її властивостей.

Пунктом 6.6. Інструкції до орієнтовного переліку питань, що ставляться на вирішення такої експертизи, віднесено питання: чи є ситуація, що досліджується за справою, психотравмувальною для особи (прізвище, ім`я та по батькові)? якщо так, чи завдані особі (прізвище, ім`я та по батькові) страждання (моральна шкода)? чи спричинені особі (прізвище, ім`я та по батькові) страждання (моральна шкода) за умов ситуації (зазначаються умови ситуації), що досліджуються у справі? якщо особі (прізвище, ім`я та по батькові) завдані страждання (моральна шкода), який можливий розмір становить грошова компенсація за завдані страждання (моральну шкоду)?

Метою психологічної експертизи щодо моральної шкоди є встановлення наявності чи відсутності моральних страждань внаслідок протиправних дій або бездіяльності інших осіб; причинного зв`язку між ситуацією спричинення шкоди та стражданнями; встановлення, в чому саме полягають моральні страждання в юридично визначених обставинах; визначення інтенсивності, глибини та тривалості страждань.

Щодо рекомендацій встановлення розміру компенсації моральної шкоди висновки психолога носять імовірний характер та є науковою рекомендацією для визначення можливого розміру компенсації моральної шкоди судом.

Враховуючи те, що встановлення обсягу моральної шкоди за завдані страждання для відшкодування моральної шкоди, завданої ОСОБА_1 потребує спеціальних знань у цій галузі, а висновок експерта може суттєво вплинути на прийняття обґрунтованого та законного рішення, суд вважає за необхідне призначити судову психологічну експертизу, проведення якої слід доручити експертам Київського науково-дослідного Інституту судових експертиз адреса: що знаходиться за адресою: 03057, м. Київ, вул. Смоленська, 6,

Однак питаннями, запропоновані позивачем потребують корегування, з урахуванням роз`яснень, які містяться в постанові Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди».

На підставі викладеного, та керуючись ст. ст. 103, 104, 109, 252, 259, 260 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Заяву позивача про призначення психологічної експертизи в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління національної поліції у м. Києві, Офісу Генерального України та Державної казначейської служби України про відшкодування моральної шкоди та упущеної вигоди, завданої внаслідок вчинення злочину - задовольнити частково.

Призначити по справі психологічну експертизу, проведення якої доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (03057, м. Київ, вул. Смоленська, 6).

Надати в розпорядження експертів цивільну справу за номером № 760/25595/18.

Попередити експертів про кримінальну відповідальність за ст. ст. 384, 385 КК України за дачу завідомо неправдивого висновку та відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків.

На вирішення експертів поставити наступне питання:

Яка моральна шкода завдана Головним управлінням Національної поліції м. Києві та Офісом Генерального прокурора та який можливий розмір становить грошова компенсація за завдані страждання (моральну шкоду) ОСОБА_1 ?

Оплату за проведення експертизи покласти на позивача ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ).

Провадження в справі на час проведення експертизи зупинити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Печерський районний суд міста Києва протягом 15 днів з дня постановлення ухвали.

Учасник справи, якому копія ухвали не була вручена в день її складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 15 днів з дня вручення йому копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу не було подано протягом встановленого законом строку. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Повний текст ухвали складено 19 листопада 2020 року.

Суддя О.Л. Бусик