Єдиний унікальний номер судової справи: 225/4770/20
Номер провадження: 2/225/869/2020
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 листопада 2020 року м.Торецьк

Дзержинський міський суд Донецької області у складі:

головуючого-судді Довженко О.В.,

за участю

секретаря судового засідання Петрової С.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її матір ОСОБА_3 , після смерті якої залишилася спадщина у вигляді квартири АДРЕСА_1 .

Дану спадщину позивач у встановлений ст. 1270 ЦК України строк в шість місяців з часу відкриття не прийняла. Позивач зазначила, що після похорону матері проживала за межами Донецької області, та у зв`язку з проведенням активної фази антитерористичної операції і розташуванням міста Торецьк на лінії зіткнення, не мала можливості звернутись до нотаріальної контори через об`єктивні побоювання за своє життя та здоров`я.

З заявою про прийняття спадщини позивач звернулась до приватного нотаріуса Торецького міського нотаріального округу Рижкова О.О. лише в серпні 2020 року. Листом-роз`ясненням від 11.08.2020 року №611/01-16 позивачу було відмовлено у виданні свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з пропуском встановленого законом строку для її прийняття та рекомендовано звернутись до суду.

Ухвалою Дзержинського міського суду Донецької області від 31.08.2020 року відкрито загальне позовне провадження у справі.

Ухвалою Дзержинського міського суду Донецької області від 29.09.2020 року закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду по суті.

В судове засідання 17.11.2020 року позивач не з`явився, надав заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримує, просить задовольнити.

Відповідач до суду також не з`явився, надав суду письмову заяву з проханням розглянути справу за його відсутності. Проти задоволення позовних вимог не заперечує.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши представлені докази, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, судом втсановлено наступне:

копією свідоцтва про народження ОСОБА_4 (позивач) серії НОМЕР_1 , що видане Артемівською міською радою Дзержинського міського виконавчого комітету Донецької області 26.02.1981 року за актовим записом №24, копією Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища №5 від 07.08.2020 року ОСОБА_1 підтверджений факт, що ОСОБА_1 (позивач) є дочкою ОСОБА_3 (спадкодавця).

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 померла у м. Торецьк Донецької області, що підтверджено копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 , виданого виконавчим органом Артемівської міської ради міста Дзержинська Донецької області 19.01.2015 року за актовим записом № 5 (а.с.9).

Часом відкриття спадщини, згідно з ч. 2 ст. 1220 ЦК України, є день смерті особи або день, з якого вона оголошена померлою. Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Однак, за прийняттям спадщини позивачка звернулась до приватного нотаріуса Торецького міського нотаріального округу Рижкова О.О. лише в 2020 році. Листом-роз`ясненням від 11.08.2020 року №611/01-16 позивачу було відмовлено у виданні свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з пропуском встановленого законом строку для її прийняття та рекомендовано звернутись до суду.

На теперішній час спадщину після померлої ОСОБА_3 , відповідно до положень ч. 3 ст. 1268 ЦК України, прийняла її рідна сестра - ОСОБА_2 , оскільки на день смерті спадкодавця була зареєстрован з нею за однією адресою, що підтверджується відповідною довідкою Залізної міської ради №416 від 04.08.2020 року та копією паспорта відповідача (а.с. 12-14).

Інші спадкоємці після померлої ОСОБА_3 - відсутні. Заперечень з боку відповідача немає, що підтверджено поданої до канцелярії суду письмовою заявою за особистим підписом ОСОБА_2 від 28.09.2020 року (а.с. 29).

Вирішуючи питання щодо наявності правових підстав для задоволення позову, суд виходив з наступного:

Спадкування може відбуватися за заповітом або за законом.

Згідно зі ст.ст. 1268-1270 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому, прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

В той же час, відповідно до ст.ст. 1273-1275 ЦК України, спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого ст. 1270 названого Кодексу, подавши нотаріусу за місцем відкриття спадщини відповідну заяву.

За ст.ст. 1296-1298 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину, яке видається спадкоємцям після закінчення шести місяців з часу відкриття спадщини. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається кожному з них із визначенням імені та часток у спадщині інших спадкоємців.

Разом з цим, відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

З наведеного вбачається, що прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом, є правом спадкоємця та залежить виключно від його власної волі. Вчинення або не вчинення спадкоємцем дій, з якими законодавець пов`язує прийняття спадщини, має визначальне значення для висновку про дотримання ним процедури входження у спадкування і кінцево дає відповідь на питання про прийняття спадщини.

Пропуск такого строку, позбавляє спадкоємця можливості прийняти спадщину через нотаріальну контору і потребує пред`явлення ним позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до ст. 1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені в заповіті, а у разі відсутності заповіту - особи, визначені в ст.ст. 1261-1265 цього Кодексу.

За ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Судом встановлено, що отримання позивачем (спадкоємцем) свідоцтва про право на спадщину є неможливим через пропуск останнім встановленого ст. 1270 ЦК України шестимісячного строку на звернення із заявою про прийняття спадщини після померлої матері.

Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру № 61593234 від 09.09.2020 року, інформація у Спадковому реєстрі щодо ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , відсутня.

З листа приватного нотаріуса Торецького міського нотаріального округу Донецької області Рижкова О.О. від 09.09.2020 року № 603/01-09 вбачається, що після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 з заявою про прийняття спадщини ніхто не звертався, спадкова справа не заводилась (а.с.25).

В свою чергу, відповідно до листа-роз`яснення приватного нотаріуса Торецького міського нотаріального округу Донецької області Рижкова О.О. від 11.08.2020 року №611/01-16, ОСОБА_1 (позивач) зверталась з заявою про отримання свідоцтва про право на спадщину за законом після матері ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка була зареєстрована та постійно мешкала на день смерті за адресою: АДРЕСА_2 . Спадщина складається з ј частки квартири АДРЕСА_3 .

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

Згідно п. 24 Постанови № 7 Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому, необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Постановою Верховного Суду від 26.06.2019 року у справі №565/1145/17 розширено перелік поважних причин пропуску прийняття спадщини, а саме: поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Обставини, на які посилається позивач, як на причини пропуску ним встановленого законом шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини після померлої матері ОСОБА_3 , а саме тимчасове проживання за межами Донецької області, в зв`язку з проведенням активної фази антитерористичної операції в Донецькій області, розташування міста Торецьк на лінії зіткнення, де помер спадкодавець, об`єктивні побоювання за життя та здоров`я під час відвідування міста Торецька знайшли своє підтвердження в судовому засіданні.

З матеріалів справи вбачається, що позивач зареєстрована в м. Торецьк Донецької області.

Відповідно до Розпорядження Кабінету Міністрів України від 07.11.2014 року №1085-р «Про затвердження переліку населених пунктів, на території яких органи державної влади тимчасово не здійснюють свої повноваження, та переліку населених пунктів, що розташовані на лінії зіткнення» зі змінами та доповненнями, м. Торецьк Донецької області, де померла ОСОБА_3 і де зареєстрований позивач ОСОБА_1 , розташований на лінії зіткнення.

Таким чином, з урахуванням положень ст. 8 Конституції України щодо верховенства права, з метою збереження справедливої рівноваги між інтересами суспільства та необхідністю дотримання фундаментальних прав окремої людини (рішення ЄСПЛ у справі "Федоренко проти України" від 01.06.2006 року), наведені вище обставини, як-то, проведення ООС на території Донецької області, що, за твердженнями позивача, стали перешкодою для своєчасного звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, на думку суду, слід визнати об`єктивними та істотними труднощами, з огляду на що суд вбачає наявність правових підстав для визначення позивачеві додаткового строку для звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини тривалістю в три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 1220, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. 9, 12, 19, 81, 82, 263-265 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_4 ) до ОСОБА_2 (місце проживання: АДРЕСА_5 ) про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю в два місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів безпосередньо до Донецького апеляційного суду з урахуванням вимог п. 15.5 розділу XIII Перехідних положень ЦПК України. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.В. Довженко