ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

іменем України

18 листопада 2020 року

м. Харків

справа № 640/3355/19

провадження № 22-ц/818/4416/20

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого Котелевець А.В.,

суддів Бурлака І.В., Яцини В.Б.,

за участю секретаря Огар І.В.,

учасники справи:

позивач ОСОБА_1 ,

відповідачі ОСОБА_2 , Житлово будівельний кооператив «Петрівський»,

представники Крижановський Микола Валентинович, Тимошенко Єгор Володимирович,

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Крижановського Миколи Валентиновича представника Житлово будівельного кооперативу «Петрівський» на ухвалу Київського районного суду м. Харкова від 09 липня 2020 року в складі судді Бородіної Н.М.,

у с т а н о в и в :

В лютому 2019 року ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_3 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , Житлово будівельного кооперативу «Петрівський» (далі ЖБК «Петрівський») та просив стягнути з відповідачів на його користь матеріальну шкоду в розмірі 3 186 000 грн.

Позов мотивовано тим, що 31 січня 2019 року в житловому будинку АДРЕСА_1 виникла аварійна ситуація та сталося залиття належної ОСОБА_1 на праві власності квартири АДРЕСА_2 . За вказаним фактом було складено акт № 1 від 01 лютого 2019 року у складі комісії: голови (керівника) ЖБК «Петрівський» Камінського Анатолія Петровича та власника квартири ОСОБА_1 . Встановлено, що причиною залиття стало незаконне втручання власника квартир АДРЕСА_3 та АДРЕСА_4 ОСОБА_2 у функціонування вентиляційної системи та проведення незаконної добудови до будинку. ОСОБА_2 здійснила реконструкцію об`єкта нерухомості добудувавши додаткові приміщень без отримання згоди співвласників будинку та відповідного погодження з органом Державної архітектурно будівельної інспекції України.

Загальний розмір заподіяної матеріальної шкоди позивач оцінює у 100 000 євро, що на день подання заяви про забезпечення позову відповідно до офіційного курсу НБУ становить еквівалент 3 186 000 грн. Вказує, що розмір матеріальної шкоди включає в себе: вартість ремонтних робіт, які необхідно буде здійснити для відновлення попереднього стану житлового приміщення позивача; вартість меблів, техніки, предметів інтер`єру та побуту, які були зіпсовані внаслідок залиття квартири.

09 липня 2020 року ОСОБА_3 представник ОСОБА_1 подав клопотання про призначення комплексної судової будівельно технічної та товарознавчої експертизи, проведення якої просив доручити Харківському науково дослідному інституту судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бакаріуса.

На вирішення експерта просив поставити такі питання:

- встановити причину аварійної ситуації (залиття), що сталася 31 січня 2019 року в житловому будинку АДРЕСА_1 ;

- визначити розмір шкоди, заподіяний майну ОСОБА_1 внаслідок залиття квартири АДРЕСА_5 .

Клопотання мотивоване тим, що висновком комплексного експертного будівельно технічного та товарознавчого дослідження № 2917/8046 від 16 травня 2019 року підтверджується факт огляду та дослідження житлових приміщень квартири АДРЕСА_5 та заподіяння власнику майнової шкоди. Однак, ОСОБА_2 не надала експертові доступу до належних їй квартир № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 , а голова (керівник) ЖБК «Петрівський» Камінський А.П. не надав доступ до місць загального користування будинку, а саме даху та фасаду будівлі. Такі дії відповідачів унеможливили проведення повного та всебічного експертного дослідження та встановлення дійсної причини аварійної ситуації та залиття квартири позивача.

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 09 липня 2020 року по справі призначено комплексну судову будівельно технічну та товарознавчу експертизу, проведення якої доручено Харківському науково дослідному інституту судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бакаріуса.

На вирішення експерта поставлені такі питання:

1. Яка причина аварійної ситуації (залиття), що сталася 31 січня 2019 року за адресою : АДРЕСА_1 ;

2. Які пошкодження в квартирі АДРЕСА_5 виникли внаслідок аварійної ситуації (залиття), що сталася 31 січня 2019 року у вказаному будинку?;

3. Який розмір матеріальної шкоди завдано власнику квартири АДРЕСА_5 у зв`язку з залиттям, що відбулось 31 січня 2019 року.

Експертів попереджено про кримінальну відповідальність за дачу завідомо неправдивого висновку та за відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків за статтями 384, 385 КК України.

Оплату за проведення експертизи покладено на ОСОБА_1 .

Учасників процесу попереджено про наслідки ухилення від участі в експертизі (стаття 109 ЦПК України).

Провадження у справі зупинено на час проведення експертизи.

Ухвала мотивована тим, що для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідно проведення комплексної судової будівельно технічної та товарознавчої експертизи.

20 липня 2020 року Крижановський Микола Валентинович представник ЖБК «Петрівський» подав апеляційну скаргу. Посилаючись на порушення норм процесуального права, просив ухвалу суду першої інстанції скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Апеляційна скарга мотивована тим, що в ухвалі суду першої інстанції не наведено підстав проведення відповідної експертизи, тому вона не відповідає вимогам статті 260 ЦПК України. Зазначає, що позивач зловживає своїми процесуальними правами та затягує розгляд справи, оскільки 13 листопада 2019 року суд першої інстанції призначав комплексну судову будівельно технічну та товарознавчу експертизу, яка залишилась без виконання у зв`язку з несплатою позивачем грошових коштів на її проведення.

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ухвалу суду першої інстанції не оскаржили, правом на подання відзиву на апеляційну скаргу не скористались.

Частиною третьою статті 3 ЦПК України встановлено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення (пункт 1 частини першої статті 374 ЦПК України).

Перевіряючи законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції відповідно до вимог частини першої статті 367 ЦПК України в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з таких підстав.

За правилами частини першої статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (стаття 12 ЦПК України).

Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (частина друга статті 77 ЦПК України).

Згідно з частинами першою, другою статті 76 ЦПК України доказами є будь які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

У пункті 17 постанови Пленум Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду» від 12 червня 2009 року № 5 роз`яснено, що для з`ясування обставин, які мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, призначає експертизу, коли необхідність експертного висновку випливає з обставин справи і поданих доказів.

Отже, судова експертиза призначається у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Оскільки предметом позову є стягнення матеріальної шкоди, завданої залиттям квартири, а підставами, якими обґрунтовується вказаний позов, є дії відповідачів, які спричинили аварійну ситуацію в житловому будинку, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про призначення по справі комплексної судової будівельно технічної та товарознавчої експертизи. Встановити дійсну причину аварійної ситуації в житловому будинку та завдану позивачу майнову шкоду, спричинену залиттям на підставі інших доказів не є неможливим.

Суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права (стаття 375 ЦПК України).

З урахуванням викладеного, ухвала суду першої інстанції є законною, постановленою з дотриманням норм процесуального права, підстави для її скасування відсутні.

Доводи апеляційної скарги про те, що призначення експертизи порушує строки розгляду справи, суд апеляційної інстанції не приймає, оскільки згідно з вимогами цивільного процесуального законодавства дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи, встановлюються зокрема висновками експертів.

Інші доводи апеляційної скарги на висновки суду не впливають та фактично зводиться до переоцінки доказів, яким судом надана належна оцінка.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (рішення у справі «Проніна проти України», № 63566/00, параграф 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Керуючись ст. 367, п. 1 ч. 1 ст. 374, ст. ст. 375, 381 384 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу Крижановського Миколи Валентиновича представника Житлово будівельного кооперативу «Петрівський» залишити без задоволення.

Ухвалу Київського районного суду м. Харкова від 09 липня 2020 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Повний текст постанови складено 20 листопада 2020 року.

Головуючий А.В. Котелевець

Судді І.В. Бурлака

В.Б. Яцина