У Х В А Л А

про зустрічне забезпечення позову

14.04.2020 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючої судді - Бенца К.К.,

при секретарі - Парова І.І.

за участю :

представника позивача - ОСОБА_1

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгород клопотання відповідача ОСОБА_2 про вжиття заходів зустрічного забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , Оноківської сільської ради про визнання права власності на земельні ділянки, скасування права власності за ОСОБА_2 на земельні ділянки,-

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_3 звернулася до Ужгородського міськрайонного суду з позовною заявою до ОСОБА_2 , Оноківської сільської ради про визнання права власності на земельні ділянки, скасування права власності за ОСОБА_2 на земельні ділянки..

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду від 22.11.2019 року заяву позивача ОСОБА_3 про забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , Оноківської сільської ради про визнання права власності на земельні ділянки, скасування права власності за ОСОБА_2 на земельні ділянки задоволено та накладено арешт на три земельні ділянки кадастрові номери №:11:017:0183, №:11:017:0179 та №:11:017:0181 по АДРЕСА_1 із забороною проведення будівельних робіт на вказаних земельних ділянках.

На адресу суду надійшло клопотання від відплвідача ОСОБА_2 про вжиття заходів зустрічного забезпечення позову.

Заявник зазначає, що накладення арешту на зазначені земельні ділянки та заборона вчинення будівельних робіт, позбавляє ОСОБА_2 можливості розпоряджатися власним майном та заподіює їй матеріальної шкоди.

У відповідності до договору підряду від 12 листопада 2019 року, укладеного між ОСОБА_2 та ТОВ «Метробуд - М», Підрядник зобов`язується на власний ризик виконати за плату відповідно до умов договору роботу та передати результати роботи Замовнику, а Замовник зобов`язується прийняти цю роботу та оплатити її.

Згідно п. 2.1. Договору, предметом підряду за цим договором є комплекс ремонтних та будівельних робі по об`єкту власний житловий будинок в с. Оноківці, без вулиці, без номеру, на земельній ділянці з кадастровим номером :11:017:0181.

Пунктом 4.1. Договору передбачено, що підрядник зобов`язується розпочати виконання робіт з 01.01.2020 та виконати їх до 01.06.2020 року.

Відповідно до п 5.3 Договору, у разі, якщо підрядник не приступив до виконання робіт по вині замовника, ним утримується неустойка в сумі 10 відсотків вартості робіт (83 000 гривень) за договором, яка утримується із суми оплаченої підряднику, як авансовий платіж по договору підряду.

Разом з тим, у зв`язку із вжиттям судом заходів забезпечення позову та забороною проведення будівельних робіт на земельній ділянці, належній Відповідачці, Підрядник не приступив до виконання умов договору з вини Замовника, а тому з останньої утримано неустойку в сумі 10 відсотків вартості робіт за договором підряду від 12 листопада 2019 року в розмірі 83 000 гривень

На підставі викладеного відповідач просить вжити заходи зустрічного забезпечення та зобов`язати ОСОБА_3 внести на депозитний рахунок Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області 83000, 00 грн. у якості зустрічного забезпечення.

Відповідач ОСОБА_2 в підготовче судове засідання не з`явилася, хоча належним чином була повідомлена про час та місце слухання справи. Надіслала на адресу суду заяву про розгляд справи за її відсутності

Відповідач Оноківська сільська рада в підготовче судове засідання не забезпечила явку свого представника, представник відповідача не з`явився, надіслав на адресу суду заяву про розгляд справи за їх відсутності. Проти позову заперечують.

Представник позивача - Биркович О.І. в судовому засіданні проти задоволення клопотання про вжиття заходів зустрічного забезпечення заперечив. Вказав, що договір підряду від 12 листопада 2019 року має ознаки фіктивності, в зв`язку з чим ним було подано заяву про злочин. Також просив долучити до матеріалів справи ухвалу Ужгородського міськрайонного суду від 13.03.2020 року якою зобовязано уповноважену особу ГУ ДФС у Закарпатській області внести відомості про кримінальне правопорушення, викладені в заяві гр. ОСОБА_3 від 05.03.2020 року до ЄРДР .

Заслухавши представника позивача ОСОБА_1 , дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про відсутність підстав для зустрічного забезпечення позову у зв`язку з наступним.

Згідно з ч. 1ст.154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Аналіз вищенаведених норм права дає підстави для висновку, що за відсутності обставин, які є обов`язковою умовою застосування зустрічного забезпечення, таке забезпечення є правом, а не обов`язком суду. Це питання віднесено на розсуд суду і застосовується у разі наявних до того обґрунтованих сумнівів щодо безперешкодного можливого відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову.

Відповідно до ст. 154 ЦПК України, зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.

За приписами п.1 ч.3 ст. 154 ЦПК України для того, щоб суд був зобов`язаний застосувати зустрічне забезпечення необхідна наявність одразу двох факторів, а саме: щоб позивач не мав зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо: позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів в розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом: надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів; вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову.

Отже, зустрічне забезпечення - це гарантія відшкодування ймовірних для відповідача збитків. Воно має на меті зберегти певний баланс сторін і нейтралізувати можливі негативні наслідки, які можуть виникнути в результаті застосування судом забезпечувальних заходів за заявою позивача.

Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи.

Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку з забезпеченням позову.

Питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову. Якщо клопотання про зустрічне забезпечення подане після застосування судом заходів забезпечення позову, питання зустрічного забезпечення вирішується судом протягом десяти днів після подання такого клопотання. Копія ухвали про зустрічне забезпечення направляється учасникам справи не пізніше наступного дня після її постановлення.

В ухвалі про забезпечення позову або про зустрічне забезпечення зазначаються розмір зустрічного забезпечення або інші дії, що повинен вчинити заявник в порядку зустрічного забезпечення.

Строк надання зустрічного забезпечення визначається судом і не може перевищувати десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову або ухвали про зустрічне забезпечення, якщо інше не випливає зі змісту заходів зустрічного забезпечення.

Особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову із застосуванням зустрічного забезпечення, протягом визначеного судом строку має надати суду документи, що підтверджують надання зустрічного забезпечення.

Якщо особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову, не виконує вимоги суду щодо зустрічного забезпечення у визначений судом строк,суд скасовує ухвалу про забезпечення позову та про зустрічне забезпечення.

Відповідно до вимог ч. 1ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Таким чином, зустрічне забезпечення - це гарантія відшкодування ймовірних для відповідача збитків. Воно має на меті зберегти певний баланс сторін і нейтралізувати можливі негативні наслідки, які можуть виникнути в результаті застосування судом забезпечувальних заходів за заявою позивача.

Так, відповідач просить суд вжити заходи щодо зустрічного забезпечення, шляхом внесення позивачем на депозитний рахунок суду грошових коштів в розмірі 83000, 00 грн., посилаючись на можливі збитки відповідачу.

Проте, як вбачається із наданих матеріалів справи, заявник не надав суду доказів спричинення збитків відповідачу, суд з долучених до заяви про зустрічне забезпечення документів не вбачає спричинення збитків відповідачу.

Разом з тим, відповідачем належним чином не обґрунтовано необхідності застосування зустрічного забезпечення позову, оскільки саме по собі вжиття заходів забезпечення позову, шляхом арешту не свідчить про те, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Також, відповідачем не надано доказів щодо відсутності у позивача майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, як і не надано доказів сплати на рахунок підрядника 83 000, 00 грн.

Враховуючи предмет позову, захід забезпечення позову, що був вжитий ухвалою суду, судом не встановлено обставин, які б давали достатні підстави для вжиття зустрічного забезпечення у даній справі.

Застосування заходів зустрічного забезпечення позову є обов`язком суду лише у випадках, прямо передбачених процесуальним законом, а за інших обставин застосування заходів зустрічного забезпечення є правом суду.

Таким чином, враховуючи предмет та підстави даного позову, з огляду на обраний вид забезпечення позову, який не впливає на матеріальний стан відповідача, як власника майна, та не призводить до понесення додаткових витрат внаслідок його застосування, враховуючи відсутність належних доказів завдання відповідачу збитків внаслідок накладення арешту та заборони вчинення дій з приводу земельних ділянок, а також те, що заявником не надано належних та допустимих доказів на підтвердження викладених у заяві обставин, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні заяви представника відповідача про застосування заходів зустрічного забезпечення позову.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.81,154 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні заяви відповідача ОСОБА_2 про вжиття заходів зустрічного забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , Оноківської сільської ради про визнання права власності на земельні ділянки, скасування права власності за ОСОБА_2 на земельні ділянки - відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом пятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Відповідно до ст.355 ЦПК України апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

У відповідності до п.п.15.5) п.п.15п.1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду К.К. Бенца