ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 285/4706/19
провадження № 2-о/753/167/20
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"27" липня 2020 р.Дарницький районний суд м. Києва у складі головуючого судді Трусової Т.О.,

секретар судового засідання Москаленко А.П.,

учасники справи:

заявник - ОСОБА_1 ,

заінтересована особа - Жолобненська сільська рада Новгород-Волинського району Житомирської області,

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві в порядку окремого провадження цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Жолобненська сільська рада Новгород-Волинського району Житомирської області, про встановлення факту, що має юридичне значення,

В С Т А Н О В И В:

У грудні 2019 р. ОСОБА_1 (далі по тексту - ОСОБА_1 , заявниця) звернулася до суду із заявою про встановлення факту спільного проживання однією сім`єю зі спадкодавцем ОСОБА_2 (далі - ОСОБА_2 , спадкодавець) на час відкриття спадщини до ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Заява обґрунтована такими обставинами. ІНФОРМАЦІЯ_1 померла тітка заявниці ОСОБА_2 , яка заповіла все своє майно ОСОБА_3 та ОСОБА_1 ОСОБА_3 відмовилась від спадщини після смерті ОСОБА_2 . Після відкриття спадщини заявниця подала заяву про її прийняття, проте нотаріус відмовив у видачі свідоцтва про право на спадщину. Тітка заявниці за станом свого здоров`я потребувала постійного догляду у зв`язку з чим до настання смерті заявниця проживала з нею та вони разом вели спільне господарство. Оскільки місце проживання заявниці було зареєстроване за іншою адресою, факт постійного проживання зі спадкодавцем на момент його смерті не може бути підтверджений іншим способом. Встановлення даного факту необхідно для оформлення спадкових прав заявниці на нерухоме майно, яке заповіла їй тітка.

В судовому засіданні ОСОБА_1 заяву підтримала пославшись на викладені у ній обставини.

Жолобненська сільська рада Новгород-Волинського району Житомирської області надіслала заяву про визнання позову та розгляд справи у відсутність її представника.

Заслухавши заявницю, допитавши свідків та дослідивши наявні у справі письмові докази, суд встановив такі обставини.

Заявниця за паспортними даними є ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженкою с. Ярунь Новоград-Волинського району Житомирської області, що підтверджується паспортом громадянина України серії НОМЕР_1 , виданим 05.06.2001 Дарницьким РУ ГУ МВС України у м. Києві.

Місце проживання заявниці зареєстроване за адресою: АДРЕСА_1 .

З пояснень заявниці вбачається, що ОСОБА_2 є її тіткою.

29.06.1998 ОСОБА_2 склала заповіт, посвідчений секретарем виконкому Жолобненської сільської ради, зареєстрований в реєстрі за № 69, згідно з яким все належне їй на день смерті майно заповіла ОСОБА_3 та ОСОБА_1 в рівних частках.

Згідно з даними довідки виконавчого комітету Жолобненської сільської ради Новоград-Волинського району Житомирської області ОСОБА_2 була зареєстрована і фактично проживала у належному їй на праві власності будинку за адресою: АДРЕСА_2 .

ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_2 померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 (актовий запис про смерть № 4 від 14.02.2006, складений Жолобненською сільською радою Новоград-Волинського району Житомирської області).

05.11.2019 заявниця звернулася до приватного нотаріуса Новоград-Волинського районного нотаріального округу Люлевича А.І. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, проте постановою від цієї дати нотаріус відмовив у видачі заявниці свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті її тітки ОСОБА_2 померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 пославшись на пропущення встановленого законом шестимісячного строку прийняття заяви про прийняття спадщини.

03.12.2019 спадкоємець за заповітом ОСОБА_3 склала нотаріально посвідчену про відмову від спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 .

Згідно з положенням частини 1 статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого частиною 1 статті 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її (частина 1 статті 1272 ЦК України).

Відповідно до частини 3 статті 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

З пояснень заявниці вбачається, що протягом останнього часу її тітка ОСОБА_2 тяжко хворіла і за станом здоров`я потребувала сторонньої допомоги, у зв`язку з чим вона проживала разом з тіткою у с. Жолобне Новоград-Волинського району Житомирської області.

Допитані на прохання заявниці її односельчани ОСОБА_4 та ОСОБА_5 підтвердили в суді, що ОСОБА_1 доглядала свою тітку ОСОБА_2 , яка мешкала сама і за станом здоров`я потребувала стороннього догляду і допомоги у побуті, та проживала разом з нею до дня її смерті.

Надаючи оцінку сукупності встановлених обставин та документів, що їх підтверджують, суд дійшов висновку про доведеність факту постійного проживання заявниці зі спадкодавцем однією сім`єю на час відкриття спадщини.

Отже зважаючи на те, що місце проживання заявниці та спадкодавця були зареєстровані за різними адресами, суд визнає обґрунтованими доводи заяви про наявність перешкод для реалізації гарантованого законом права заявниці на оформлення спадщини, що є підставою для встановлення факту спільного проживання в судовому порядку.

На підставі викладеного, керуючись статтями 5, 7, 13, 259, 263, 264, 265, 268, 293, 315, 319 Цивільного процесуального кодексу України, суд

В И Р І Ш И В:

Заяву ОСОБА_1 задовольнити.

Встановити факт спільного проживання однією сім`єю ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_3 ) та ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 ), померлої ІНФОРМАЦІЯ_5 , за адресою: Житомирська область, Новоград-Волинського району, с. Жолобне, на час відкриття спадщини.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Згідно з підпунктом 15.5 пункту 15 частини першої Перехідних положень Розділу XIII ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Суддя:

Повне судове рішення складене 27.07.2020.