Роздільнянський районний суд Одеської області
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 511/1582/20

Номер провадження: 2/511/522/20

23 листопада 2020 року Роздільнянський районний суд Одеської області в складі:

головуючого судді - Іванової О. В.,

секретаря судового засідання - Кирилової І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Роздільна цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Єреміївської сільської ради Роздільнянського району Одеської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з вищезазначеним позовом, який в подальшому був уточнений та просить постановити рішення, яким надати йому додатковий строк для прийняття спадщини.

Свої вимоги мотивував тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мати - ОСОБА_2 , яка за життя склала заповіт, яким на випадок її смерті все своє майно, що буде належати їй на день смерті і на що вона за законом матиме право, заповіла своєму сину (позивачу у справі) ОСОБА_1 . До складу спадщини увійшла земельна ділянка, проте, що ОСОБА_1 є спадкоємцем вищевказаної земельної ділянки, йому стало відомо тільки у 2020 році, оскільки останній проживає в м. Одеса, хворів, в січні 2020 року був прооперований після чого проходив тривалий час реабілітації та знаходився в м. Одесі під наглядом лікарів. У серпні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до приватного нотаріуса Роздільнянського районного нотаріального округу Одеської області з заявою про прийняття спадщини, однак листом приватного нотаріуса від 18.08.2020 року йому було відмовлено, оскільки останній пропустив строк прийняття спадщини та було рекомендовано звернутись до суду. У зв`язку з вищевикладеним позивач просить суд визначити йому додатковий строк тривалістю три місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті своєї матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позивач в судове засідання не з`явився, про день та час розгляду справи був сповіщений належним чином (а.с.35), подав до суду заяву про підтримання позовних вимог, наполягав на їх задоволенні та судове засідання просив здійснити у його відсутність (а.с.38).

Представник відповідача - Єреміївської сільської ради Роздільнянського району Одеської області в судове засідання не з`явився, про день та час слухання справи повідомлений належним чином (а.с.35зворотня сторінка), голова сільської ради Ільящук Є.В. на адресу суду надав заяву, відповідно до якої з матеріалами позовної заяви ознайомлений в повному обсязі, ніяких заперечень, пропозицій, клопотань не має, позов визнав, просив справу розглянути за відсутності представника сільської ради.(а.с.37).

Відповідно до ухвали судді Роздільнянського районного суду Одеської області від 10 вересня 2020 року відкрито провадження по справі та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Роздільнянського районного суду Одеської області від 13 жовтня 2020 року закрито підготовче судове засідання та призначено справу до судового розгляду.

Відповідно до ч. ч. 1, 4 ст. 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Як роз`яснив Пленум Верхового Суду України у п. 24 постанови від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи.

У зв`язку з неявкою в судове засідання учасників справи, від яких надійшли клопотання про розгляд справи за їх відсутності, що відповідає положенням ч. 3ст. 211 ЦПК України, судом, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд вважає, що між сторонами склалися правовідносини, що випливають із цивільного законодавства, пов`язані із спадковим правом, тому, при вирішенні спору між сторонами, слід керуватися Цивільним Кодексом України.

Судовим розглядом встановлено такі факти та відповідні їм правовідносини, а саме між сторонами виник спір із правовідносин, що виникають із спадкових прав.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про її смерть серії НОМЕР_1 , виданим 20.08.2019 року на підставі актового запису про смерть №526, складеного Роздільнянським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Одеській області (а.с.8).

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина, до складу якої входить земельна ділянка, кадастровий номер :01:002:0275, площею 0.7767 гектарів, яка розташована на території Єреміївської сільської ради Роздільнянського району Одеської області. Вищевказане також підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 108084938 від 19.12.2017 року. (а.с.5)

За життя, а саме 24.06.1999 року ОСОБА_2 склала заповіт, відповідно до якого на випадок свої смерті все своє майно, яка буде належати останній на момент смерті і на що законом вона матиме право, заповідала своєму синові ОСОБА_1 . Вищевказаний заповіт посвідчений секретарем виконкому Єреміївської сільської ради Роздільнянського району Одеської області, зареєстровано в реєстрі за №124. (а.с.7)

Родинні відносини між спадкодавцем і спадкоємцем ОСОБА_1 підтверджуються:

- свідоцтвом про народження ОСОБА_1 серії НОМЕР_2 виданим Єреміївською сільською радою Роздільнянського району Одеської області, зі змісту якого вбачається, що батьками позивача є ОСОБА_3 та ОСОБА_2 (а.с.9);

Як вбачається з листа приватного нотаріуса Роздільнянського районного нотаріального округу Одеської області Курако К.Л. від 18.08.2020 року за № 158/01-16, позивач звертався до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , але йому було відмовлено в зв`язку з пропущеним строку, встановленим для викриття спадщини та рекомендовано звернутися до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини або із заявою про встановлення факту постійного проживання. (а.с.6).

Відповідно до Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 61741590 від 21.09.2020 року спадкова справа після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 не заводилася. (а.с.26-27).

Виконуючи приписи ч.4 ст.264 Цивільного процесуального кодексу України (далі -ЦПК України та даючи мотивовану оцінку аргументам, наведеним учасниками судового процесу щодо наявності підстав для задоволення позову, а також доказам, якими вони підтверджуються, зазначаючи норми права, які були застосовані судом та мотиви їх застосування, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.1ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

За змістом ч.1ст.5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Відповідно до ч.3ст.1272 Цивільного кодексу України(далі -ЦК України) за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що звернення позивача ОСОБА_1 до суду з позовом про захист свого права на спадкування шляхом визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері здійснено у спосіб, передбачений законом.

Відповідно до ч.1ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч.1ст.1269 ЦК України).

За загальним правилом, передбаченим ч.1ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленогост.1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини ч.ч.1, 3ст.1272 ЦК України).

Відповідно до роз`яснень п.24Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» при розгляді справ про визначення додаткового строку для прийняття спадщини слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця за місцем відкриття спадщини, наявність в матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема, відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Згідно виписки з історії хвороби № 902, наданої КУ міської клінічної лікарні № 10 урологічного відділенні №1 м. Одеси, ОСОБА_1 був прооперований 24.01.2020 року та по 12.02.2020 року перебував на стаціонарному обстеженні і лікуванні, надалі продовжував лікуватись під амбулаторним наглядом (а.с.10).

Пропуск строку на прийняття спадщини хоча і є незначним, та позивач, як син спадкодавця, є єдиним спадкоємцем після смерті матері ОСОБА_2 , пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, через те, що він з січня 2020 року і по теперішній час бориться з тяжкою хворобою та тому фізично не мав часу для вступу у спадщину, відповідач, згідно письмової заяви не заперечував проти задоволення позову, що, із врахуванням практики Європейського суду з прав людини та положень ст. 263 ЦПК України є підставою для захисту права позивача на спадкування в судовому порядку, що свідчить про обґрунтованість позовних вимог.

Зібрані по справі докази, встановлені судом фактичні обставини справи, а також з урахуванням норм європейського законодавства по правам людини, дозволяють задовольнити позов в повному обсязі і таке рішення, на думку суду, буде відповідати не тільки принципу законності, а і справедливості.

Зазначені обставини створили для позивача істотні труднощі для вчинення дій, пов`язаних із поданням до нотаріуса заяви про прийняття спадщини, а тому визнаються судом поважними причинами пропуску ним строку, визначеного ч.1 ст.1270 ЦК України.

Такий висновок суду відповідає правовим висновкам, викладеним Верховним Судом в постанові від 28 серпня 2019 року у справі №612/728/17, що відповідно до положень ч.4 ст.263 ЦПК України має враховуватись судом при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин.

Таким чином, оскільки позивач строк для прийняття спадщини пропустив з поважних причин, позов підлягає задоволенню і визначенню позивачу строку для подання заяви про прийняття спадщини протягом 3 (трьох) місяців з дня набрання рішенням законної сили.

Більш того, в судовому засіданні було встановлено, що позивач не відмовлявся від прийняття спадщини після смерті спадкодавця. Спадщина після смерті ОСОБА_2 до наявного часу ніким не прийнята.

Відповідно до ч.1ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Позивачем при зверненні до суду із зазначеним позовом було сплачено 840,00грн. судового збору, проте ним не ставиться питання про відшкодування понесених судових витрат.

Керуючись ст. ст. 1216, 1220, 1222-1223, 1268, 1269,1270, 1272 ч.3 ЦК України, ст. ст. 4, 10, 13, 76-81, 83, 95,141, 206, 258, 259, 263-265, 268, 272, 273, 354, 355 ЦПК України суд

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Єреміївської сільської ради Роздільнянського району Одеської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , додатковий строк - 3 (три) місяці з дня набрання рішенням законної сили для подачі в нотаріальну контору заяви про прийняття спадщини за заповітом, що відкрилася після смерті матері ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

На рішення суду може бути подано апеляційну скаргу до Одеського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення, а у випадку оголошення вступної та резолютивної частини протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення через Роздільнянський районний суд Одеської області відповідно до п.15.5. Перехідних положень ЦПК України.

Суддя: О. В. Іванова