Справа № 510/476/20
Провадження № 2/510/700/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04.11.2020 р. Ренійський районний суд Одеської області

у складі: головуючого судді Бошков І.Д.,

за участю секретаря Березенко С.П.,

розглядаючи у підготовчому відкритому судовому засіданні в м. Рені цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на нерухоме майно,

В С Т А Н О В И В:

Відповідач ОСОБА_2 позовні вимоги визнав, щодо їх задоволення не заперечував, просив розглянути справу у його відсутності.

Представник позивача на задоволенні позовних вимог наполягала, просила розглянути справу без його участі.

Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Виходячи з наведеного, суд вважає, що рішення у справі можливо постановити при проведенні підготовчого судового засідання.

Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Згідно з ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

В ході розгляду справи судом були дослідженні наступні докази: копії паспортів сторін та їх РНОКПП; копія технічного паспорту на квартиру АДРЕСА_1 ; копія договору дарування від 28.04.2019р.; копія рішення Ренійського районного суду Одеської області від 02.03.2016 р.; копія інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 08.08.2016 р.

Судом в ході судового розгляду справи встановлено, що позивач звернулась до суду із вищевказаними вимогами, зазначивши, що відповідачу на праві власності належить квартиру АДРЕСА_1 , на підставі рішення Ренійського районного суду Одеської області від 02.03.2016р.

28.04.2019 року відповідач передав позивачу у дар вищезазначену квартиру шляхом фактичного передання нерухомого майна та правовстановлюючих документів на це майно. В той же день сторони уклали письмовий договір дарування та домовились, що після підписання договору посвідчать укладений договір дарування в нотаріальному порядку. Відповідач передав позивачу у власність обумовлене ними нерухоме майно, а позивач прийняла його, тобто, позивач фактично вступила у володіння та користування цим майном. Через деякий час позивач звернулась до відповідача ОСОБА_2 із вимогою про посвідчення договору у нотаріальному порядку, але відповідач відмовився від зустрічі, мотивуючи тим, що не має можливості та часу. Позивач, вважає, що він ухиляється від нотаріального посвідчення договору та звернулась до суду із відповідним позовом для захисту своїх прав.

Вивчивши матеріали справи та надані документи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача обґрунтовані і підлягають задоволенню, оскільки надані суду документи в повному обсязі підтверджують обставини викладені у позовній заяві.

Оскільки щодо позовних вимог, обставин справи сторони не заперечують, визнають їх, суд вважає, що факти, які обґрунтовують заявлені вимоги і мають значення для справи встановлені, у зв`язку із чим немає необхідності у підтвердженні їх доказами засобом дослідження показань свідків.

Відповідно до ч. 2 ст. 719 ЦК України, договір дарування нерухомої речі укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню

Згідно ч. 4 ст. 722 ЦК України, прийняття обдаровуваним документів, які посвідчують право власності на річ, інших документів, які посвідчують належність дарувальникові предмета договору, або символів речі (ключів, макетів тощо) є прийняттям дарунка.

Згідно норм ст. 220 ЦК України, у разі недодержання сторонами вимоги закону про нотаріальне посвідчення договору такий договір є нікчемним. Однак, якщо сторони домовилися щодо усіх істотних умов договору, що підтверджується письмовими доказами, і відбулося повне або часткове виконання договору, але одна із сторін ухилилася від його нотаріального посвідчення, суд може визнати такий договір дійсним. У цьому разі наступне нотаріальне посвідчення договору не вимагається.

Згідно матеріалів справи, сторонами, при укладанні договору дарування була досягнута угода по всіх істотних умовах, крім того відбулось повне виконання договору, а саме відповідач передав позивачу нерухоме майно та документи на нього, а позивач прийняла майно, фактично вступила у володіння цим майном.

Відповідно до ст. 328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема з правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Виходячи із вищенаведеного, угода (правочин) між сторонами відбулася, вона виконана в повному обсязі, нею були припиненні обов`язки відповідача щодо житлового будинку та встановленні права на нерухомість у позивача, тому є правові підстави визнати договір дарування нерухомого майна дійсним та визнати право власності на нерухоме майно за позивачем.

Окрім цього, при подачі позову позивач повинна була сплатити суму судового збору за вимоги за подання позову майнового характеру, яка подана фізичною особою, у розмірі 1300 грн. (1% від вартості квартири - 130000 грн.) та за вимогу немайнового характеру - 840, 80 грн., разом до сплати 2140 грн. 80 коп., однак позивач сплатила лише 1681 грн. 60 коп. Таким чином, сума несплаченого судового збору у сумі 459 грн. 20 коп. повинна бути стягнена з позивача на користь держави.

Керуючись ст.ст. 220, 328, 657 ЦК України (2003 р.), ст. ст. 12, 13, 81, 89, 133, 141, 200, 206, 223, 259, 263-265, 268 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 - задовольнити.

Укладений із порушенням вимоги про нотаріальне посвідчення договору дарування від 31.10.2018 р., згідно із яким ОСОБА_2 подарував, а ОСОБА_1 , прийняла в дар квартиру АДРЕСА_1 - визнати дійсним.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 36,20 кв.м., житловою площею 16,90 кв.м., підсобною площею 19,30 кв.м.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір у розмірі 459 грн. 20 коп.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Одеського апеляційного суду через Ренійський районний суд Одеської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя І.Д. Бошков