Справа № 357/8534/20
Провадження 2/357/3428/20
12 листопада 2020 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:
головуючий суддя - Цукуров В. П. ,
секретар судового засідання - Александрова А. С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Біла Церква Київської області в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про збільшення розміру аліментів на утримання непрацездатної повнолітньої доньки та стягнення неустойки за прострочення сплати аліментів, -
Позивач ОСОБА_1 (далі - «Позивач») звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 (далі - «Відповідач») про збільшення розміру аліментів на утримання непрацездатної повнолітньої доньки та стягнення неустойки за прострочення сплати аліментів.
В обґрунтування позовних вимог посилається на наступні обставини.
Позивач без реєстрації шлюбу перебувала у фактичних шлюбних відносинах з Відповідачем з 1994 року. ІНФОРМАЦІЯ_1 у сторін народилась дочка - ОСОБА_3 .
28.02.2013 року рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області стягнуто з Відповідача, аліменти на користь Позивача, на утримання непрацездатної повнолітньої доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в твердій грошовій сумі в розмірі 700 грн. щомісячно, починаючи з 18.02.2013 року до зміни матеріального становища сторін.
Станом на 01.08.2020 року загальна заборгованість по сплаті аліментів, згідно з довідки-розрахунку № 154 від 19.08.2020 року виданої Білоцерківським районним відділом державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції, становить - 24 500 грн.
Зазначає, що в зв`язку з тим, що Відповідач не виконує свої зобов`язання по сплаті аліментів, в результаті чого утворилась заборгованість, а в добровільному порядку Відповідач її не погашає, Позивач звернулась до суду та просила стягнути з Відповідача на її користь неустойку за прострочення по сплаті аліментів в розмірі - 24 500 грн. за період з лютого 2013 року по серпень 2020 року.
Також, на даний час змінився стан здоров`я Позивача та непрацездатної повнолітньої доньки ОСОБА_3 та змінилося матеріальне становище сторін, що є підставою для збільшення розміру аліментів.
Так, стягуючи з Відповідача на користь Позивача аліменти на утримання непрацездатної повнолітньої доньки в розмірі 700 грн., Білоцерківський міськрайонний суд виходив з того, що спільна донька потребує матеріальної допомоги, являючись відповідно до висновку МСЕК від 27.01.2013 року інвалідом другої групи довічно. Однак з моменту стягнення аліментів стан здоров`я доньки погіршився і відповідно до висновку МСЕК від 24.05.2018 року доньці встановлено першу підгрупу «Б» інвалідності довічно, що потребує на лікування і утримання значно більших матеріальних витрат.
Також позивач посилається на те, що у зв`язку зі зміною стану здоров`я доньки, вона позбавлена можливості працювати, так як донька потребує постійного догляду, що призвело до погіршення її матеріального стану, при цьому у позивача погіршився стан особистого здоров`я і на даний час вона хворіє на ряд хронічних захворювань, що тягне за собою значні матеріальні витрати.
У зв`язку зі зміною стану здоров`я Позивача та непрацездатної повнолітньої доньки ОСОБА_3 та зміни матеріального становища сторін Позивач просить збільшити розмір аліментів, що стягуються з відповідача на її користь на утримання непрацездатної повнолітньої доньки ОСОБА_3 до 3 000 грн. щомісячно у твердій грошовій сумі.
В судове засідання Позивач не з`явилась, надала до суду клопотання про розгляд справи без її присутності, заяву підтримала у повному обсязі, проти винесення заочного рішення не заперечувала (а.с.74).
В судове засідання відповідач не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи вважається повідомленим належним чином, про причини неявки не повідомив, будь-яких заяв або клопотань на адресу суду від нього не надходило (а.с.72).
В зв`язку з тим, що сторони не з`явилися в судове засідання, згідно із ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
Суд, дослідивши докази у справі в їх сукупності, приходить до висновку про те, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлені наступні обставини та зміст спірних правовідносин.
Позивач перебувала з 1994 року у фактичних шлюбних відносинах із Відповідачем без реєстрації шлюбу.
Під час спільного проживання у сторін народилась дочка - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 , актовий запис № 7, (а.с.16).
Згідно висновку МСЕК (довідка до акту огляду МСЕК серії КИО-1 № 0370691 від 08.01.2013 року) ОСОБА_3 було встановлено з 27.01.2013 року другу групу інвалідності з дитинства довічно.
Згідно висновку МСЕК (довідка до акту огляду МСЕК серії АВ № 0519824 від 24.05.2018 року) ОСОБА_3 була встановлена з 24.05.2018 року перша підгрупа «Б» інвалідності з дитинства довічно (а.с.34).
28.02.2013 року рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області стягнуто з Відповідача, аліменти на користь Позивача, на утримання повнолітньої непрацездатної доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в твердій грошовій сумі в розмірі 700 грн. щомісячно, починаючи з 18.02.2013 року до зміни матеріального становища сторін (а.с.17-18).
Постановою про арешт майна боржника від 22.06.2018 року державним виконавцем Білоцерківського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області Бітюковою М.О. при примусовому виконанні виконавчого листа № 2/357/1438/13 про стягнення аліментів було накладено арешт на все нерухоме майно боржника - відповідача по справі (а.с.21).
Розглядаючи дану цивільну справу в частині збільшення розміру аліментів суд керується наступними нормами права.
Відповідно до ст. 180 СК України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.
Відповідно до ст. 198 СК України батьки зобов`язані утримувати своїх повнолітніх непрацездатних дочку, сина, які потребують матеріальної допомоги, якщо вони можуть таку матеріальну допомогу надавати.
Відповідно до ч. 1 ст. 200 СК України суд визначає розмір аліментів на повнолітніх дочку, сина у твердій грошовій сумі і (або) у частці від заробітку (доходу) платника аліментів з урахуванням обставин, зазначених у статті 182 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 182 СК України при визначенні розміру аліментів суд враховує: стан здоров`я та матеріальне становище дитини; стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; наявність на праві власності, володіння та/або користування у платника аліментів майна та майнових прав, у тому числі рухомого та нерухомого майна, грошових коштів, виключних прав на результати інтелектуальної діяльності, корпоративних прав; інші обставини, що мають істотне значення.
Відповідно до ст. 192 СК України розмір аліментів, визначений за рішенням суду або домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом.
Пунктом 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 15.05.2006 року за № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» передбачено, що відповідно до ст. 192 СК України розмір аліментів, визначений судовим рішенням або за домовленістю між батьками, суд може змінити за позовом платника або одержувача аліментів у зв`язку зі зміною матеріального чи сімейного стану, погіршення чи поліпшення здоров`я когось із них.
Так, Позивач просить збільшити розмір аліментів, які були раніше стягнуті на її користь на утримання непрацездатної повнолітньої доньки ОСОБА_3 з Відповідача з розміру 700 грн. щомісячно до 3000 грн. щомісячно на підставі ст. 192 СК України, посилаючись на погіршення стану здоров`я доньки.
Так судом встановлено, що на час звернення Позивача до суду з позовом про стягнення аліментів, відповідно до висновку МСЕК (Акт серії КИО-1 № 0370691 від 08.01.2013 року) доньці сторін з 27.01.2013 року було встановлено другу групу інвалідності довічно. Однак після цього стан здоров`я доньки ОСОБА_3 погіршився, тому відповідно до висновку МСЕК (довідка до акту огляду МСЕК серії АВ № 0519824 від 24.05.2018 року) останній було встановлено з 24.05.2018 року перша підгрупа «Б» інвалідності з дитинства довічно.
Таким чином, стан погіршення здоров`я непрацездатної повнолітньої доньки сторін - ОСОБА_3 об`єктивно знайшов своє підтвердження в суді.
Також Позивачем надано документальне підтвердження зміни її стану здоров`я і відповідно до наданих суду документів протягом 2019-2020 року Позивач неодноразово лікувалась, здійснювала обстеження і відповідно до наданої медичної документації має хронічні захворювання, що підтверджує погіршення стану здоров`я останньої.
Також змінився і матеріальний стан Позивача, так як погіршенням стану здоров`я доньки сторін - ОСОБА_3 позбавляє Позивача можливості працювати у зв`язку з тим що донька потребує постійної та невідкладної уваги, а за таких умов Позивач не має можливості працевлаштуватися і відповідно заробляти кошти.
Як на даний момент, так і на момент стягнення аліментів на утримання непрацездатної повнолітньої доньки Відповідач вже являвся власником двох земельних ділянок, однак факт наявності у власності нерухомого майна не повідомив і з останнього у врахуванням матеріального стану було стягнуто аліменти у розмірі 700 грн. щомісячно. А тому з врахуванням того, що відповідач має у власності дві земельні ділянки, то матеріальний стан Відповідача на даний час змінився по відношення до того матеріального стану, який було встановлено судом при прийнятті рішення 28.02.2013 року при стягненні аліментів на утримання непрацездатної повнолітньої доньки.
Стягуючи аліменти Білоцерківський міськрайонний суд у рішенні від 28.02.2013 року визначив, що з Відповідача, стягуються аліменти на користь Позивача, на утримання непрацездатної повнолітньої доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в твердій грошовій сумі в розмірі 700 грн. щомісячно, починаючи з 18.02.2013 року до зміни матеріального становища сторін.
Тобто, в самому рішенні суду закладені підстави для зміни розміру аліментів і цією підставою являється зміна матеріального становища сторін.
Суд вважає, що після стягнення за рішенням Білоцерківського міськрайонного суду від 28.02.2013 року аліментів на утримання непрацездатної повнолітньої доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в твердій грошовій сумі в розмірі 700 грн. щомісячно, змінилося матеріальне становище сторін та стан здоров`я Позивача та доньки сторін, а тому позов в даній частині являється обґрунтованим і підлягає до задоволення і слід збільшити розмір аліментів, що підлягають стягненню на підставі рішення Білоцерківського міськрайонного суду від 28.02.2013 року.
Розглядаючи дану цивільну справу в частині стягнення неустойки за прострочення сплати аліментів суд керується наступними нормами права.
Згідно з ст.196 СК України при виникненні заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення. Розмір неустойки може бути зменшений судом з урахуванням матеріального та сімейного стану платника аліментів.
Пунктом 22 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» від 15 травня 2006 року № 3 визначено, що передбачена ст.196 СК відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи. На платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин, зокрема, у зв`язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення аліментів.
В даному випадку, суд виходить з того, що наявна вина Відповідача у виникненні заборгованості по аліментах в період з 18.02.2013 року по 31.07.2020 рік включно, оскільки він був обізнаний про рішення суду щодо стягнення з нього аліментів, зобов`язаний був його виконувати.
А тому вимоги Позивача про стягнення неустойки /пені/ за прострочення сплати аліментів за період з 18.02.2013 року по 31.07.2020 рік включно є обґрунтованими.
Правило про стягнення неустойки (пені) в розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення полягає в тому, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення.
Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, то строк виконання цього обов`язку буде різним, а тому кількість днів прострочення сплати аліментів за кожен місяць також буде різною.
Отже, пеня за прострочення зі сплати аліментів нараховується за кожним періодичним платежем окремо з дня порушення платником аліментів свого обов`язку щодо їх сплати до дня ухвалення судом рішення, після чого розмір нарахованої пені за кожним щомісячним платежем підсумовується та визначається загальна сума пені за порушення аліментних зобов`язань.
Відповідно до ч. 1 ст. 196 СК України визначено, що у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості.
Відповідно до висновків Великої Палати ВСУ (постанова від 25.04.2018 року у справі № 572/1762/15-ц), загальна сума пені за несплату або несвоєчасну сплату аліментів має розраховуватися за такою формулою:
p = (A1 х 1% х Q1) + (A2 х 1% х Q2) + ……. (An х 1% х Qn), де:
p - загальна сума пені за несплату або прострочення сплати аліментів (обраховується позивачем на момент пред`явлення позову);
A1 - нарахована сума аліментів за перший місяць;
Q1 - кількість днів прострочення сплати суми аліментів за перший місяць;
A2 - нарахована сума аліментів за другий місяць;
Q2- кількість днів прострочення сплати аліментів за другий місяць;
An - нарахована сума аліментів за останній місяць перед пред`явленням позову;
Qn- кількість днів прострочення сплати аліментів за останній місяць.
Розмір неустойки (пені) становить: 2020 рік - січень 182 днів (до серпня 2020 року), розмір аліментів 700 грн. х 1% х 182 = 1274 грн.; лютий 153 дні (до серпня 2020 року), розмір аліментів 700 грн. х 1% х 153 = 1071 грн.; березень 122 дні (до серпня 2020 року), розмір аліментів 700 грн. х 1% х 122 = 854 грн.; квітень 92 дні (до серпня 2020 року), розмір аліментів 700 грн. х 1% х 92 = 644 грн.; травень 61 день (до серпня 2020 року), розмір аліментів 700 грн. х 1% х 61 = 427 грн.; червень 31 день (до серпня 2020 року), розмір аліментів 700 грн. х 1% х 31 = 217 грн.; липень 31 день (до серпня 2020 року), розмір аліментів 700 грн. х 1% х 31 = 217 грн. (1274 + 1071 + 854 + 644 + 427 + 217 + 217 = 4704 грн.) Таким чином загальна сума пені за 2020 рік становить 4 704 грн.
Відповідно до ч. 1 ст. 196 СК України передбачено, що у разі виникнення заборгованості по аліментам підлягає стягненню пеня (неустойка), але не більше 100 відсотків заборгованості.
На підставі ст.141 ЦПК України в дохід держави належить стягнути з Відповідача судовий збір в сумі 840 грн.80 коп.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 180, 182, 192, 196, 198, 200 СК України, ст.ст.10, 19, 141, 258, 263, 264, 280-282, 354 ЦПК України, суд -
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про збільшення розміру аліментів на утримання непрацездатної повнолітньої доньки та стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів - задовольнити.
Збільшити розмір аліментів, що стягуються з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженця с Озерна, Білоцерківського району, Київської області, РНОКПП: НОМЕР_2 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , адреса проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_3 ) на утримання повнолітньої непрацездатної доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , до 3 000,00 (три тисячі грн. 00 коп.) грн. щомісячно, починаючи з 31.08.2020 року до зміни матеріального становища сторін.
Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженця с Озерна, Білоцерківського району, Київської області, РНОКПП: НОМЕР_2 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , адреса проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_3 ) пеню (неустойку) по заборгованості по аліментам в сумі 24 500 грн., за період з лютого 2013 року по серпень 2020 року.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір у розмірі 1681 грн.60 коп. (одна тисяча шістсот вісімдесят одна грн. 60 коп.).
Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Заочне рішення може бути переглянуте Білоцерківським міськрайонним судом за письмовою заявою відповідача про перегляд заочного рішення, яка може бути подана до суду протягом тридцяти днів з дня його складення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення повного заочного рішення суду.

Повне судове рішення складено 16.11.2020 року.

СуддяВ. П. Цукуров