Провадження № 2/127/2332/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

12 листопада 2020 року Вінницький міський суд Вінницької області

в складі головуючого судді Ан О.В.,

за участю секретарів Власюк І.А., Поляруш І.О.,

представника позивача - ОСОБА_1 ,

представника відповідачів - ОСОБА_2 ,

представника третьої особи - Лебедєвої Олени Сергіївни,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Вінниці цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа без самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача міське комунальне підприємство «Управляюча компанія «Житло-Гарант» про стягнення матеріальної, моральної шкоди та зобов`язання вчинити дії,-

ВСТАНОВИВ:

В липні 2020 до ОСОБА_3 звернувся до суду з позовом відповідно до якого просив стягнути на свою користь з ОСОБА_6 внаслідок залиття квартири матеріальну шкоду у розмірі 5787,46 грн та моральну шкоду у розмірі 7000 грн; зобов`язати ОСОБА_6 провести ремонт внутрішньо-квартирних мереж у самостійно переобладнаному (об`єднаному) приміщенні ванної кімнати та санвузла в квартирі АДРЕСА_4 . Мотивував тим, що є власником квартири АДРЕСА_2 . Внаслідок протікання води із внутрішньо-квартирних мереж квартири АДРЕСА_4 , постійно пошкоджується оздоблення стелі та шпалер квартири позивача. Залиття відбувається з вини мешканців квартири № 12 , які не проводять ремонт за забезпечення належного користування сантехнічного обладнання. Посилаючись на те, що до теперішнього часу ремонтні роботи в квартирі № 12 не проведено, причину залиття не усунуто, квартиру позивача продовжує заливати, що завдає матеріальних збитків та моральних страждань ОСОБА_3 .

Ухвалою суду від 04.08.2020 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі.

05.10.2020 представника позивача - ОСОБА_1 подав до суду клопотання відповідно до якого просив змінити неналежного відповідача ОСОБА_6 на належного відповідача ОСОБА_4 , залучивши в якості співвідповідача також ОСОБА_5 . Мотивував тим, що ОСОБА_4 і ОСОБА_5 зареєстровані в квартирі АДРЕСА_4 , тому як мешканці несуть відповідальність за її неналежне обслуговування.

Ухвалою суду від 16.10.2020 постановленою, без виходу до нарадчої кімнати змінено неналежного відповідача ОСОБА_6 на належного відповідача ОСОБА_4 , залучено в якості співвідповідача ОСОБА_5

30.09.2020 року поштові відправлення на адресу ОСОБА_4 , ОСОБА_5 повернулися до суду з відміткою про відсутність адресатів за зазначеною адресою. Згідно ч. 3 ст. 128 ЦПК України, днем вручення судової повістки є день поставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження чи перебування особи, повідомленою цією особою (згідно довідок департаменту адміністративних послуг на 126, 128 а.с. відповідачі зареєстровані за адресою АДРЕСА_4 .

Ухвало суду від 12.11.2020 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті так як строк подання відзиву та подання доказів сплив.

Відповідачі та їх представник до судового засідання не прибули, хоча про місце, дату та час судового засідання повідомлялись належним чином (розписка представника відповідача на 143 а.с.). Представник відповідача в момент розгляду справи по суті подав до суду клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з участю у розгляді іншої справи та браком часу на підготовку відзиву.

Судом враховується, що попереднє судове засідання відкладено за клопотанням представника відповідача та узгоджено з ним дату наступного судового засідання. Крім того ухвалу про відкриття провадження відповідачі отримали 30.09.2020 (дата відмітки у поштовому повідомленні про відсутність осіб за адресою проживання), що вказує на пропуск відповідачами п`ятнадцятиденного строку на подання відзиву. За таких обставин суд вважає за можливе провести судовий розгляд за відсутності відповідачів та їх представника за згодою представника позивача та представника третьої особи в порядку заочного розгляду.

Представник позивача в судовому засіданні підтримав позов з підстав викладених у ньому та просив суд задовольнити позовні вимоги, позивача просив вирішити питання розподілу понесених ОСОБА_3 судових витрат на правничу допомогу після ухвалення рішення у справі у зв`язку з необхідністю підготовки детального опису робіт (наданих послуг).

Представник третьої особи в судовому засіданні підтримала позов та не заперечувала проти його задоволення.

Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_7 повідомила, що працює майстром МКП Управляюча компанія «Житло-Гарант». Позивач неодноразово звертався до компанії з питань затоплення його квартири сусідами зверху. Працівники компанії неодноразово виходили на місце і оглядали квартиру позивача, бачили сліди затоплення, плісняву, нові плями. В квартирі 12 , де зареєстровані відповідачі живуть орендарі - іноземці, які уникають контактів. Один раз їй вдалось потрапити в квартиру коли було встановлено, що в квартирі 12 неузгоджені перепланування (об`єднання ванної і туалету), перенесення стояків каналізації, внутрішньоквартирна мережа водогону вмонтована в стіну і доступу до неї надано не було. Вони зафіксували перепланування (є фото). 5 жовтня 2020 року в зв`язку з затопленням вона оглядала квартиру 8 де живе позивач. Вона свідчить, що протікання має постійний характер: плями від затікання збільшуються, з`явився грибок. Правники компанії пропонували надати доступ до мереж для ремонту, викликати сантехніка, про те за цей час з квартири 12 ніяких звернень що до проведення ремонту не було. На її думку підтікання відбувається через те, що труби перенесені, мережа змінена.

Дослідивши матеріали справи, судом було встановлено, що ОСОБА_3 є власником квартири АДРЕСА_2 (на 8-9 а.с.).

Власником квартири АДРЕСА_4 є ОСОБА_4 (на 86 а.с.).

В квартирі АДРЕСА_4 зареєстровані та проживають ОСОБА_4 і ОСОБА_5 (на 11 а.с.).

Судом встановлено, що 08.02.2019, 05.09.2019, 10.06.2020, 25.06.2020 та 30.09.2020 відбувалось залиття квартири АДРЕСА_2 . Причинами систематичного залиття є підтікання води із внутрішньо-квартирних мереж приміщенні ванної кімнати та санвузла в квартири АДРЕСА_4 . Після кожного залиття мешканцям (власникам) квартири № 12 рекомендовано відремонтувати та забезпечити належне користування внутрішньоквартирним сантехобладнанням та відповідальніше ставитись при його користуванні.

Обставини залиття квартири № 8 підтверджуються актами МКП «УК «Житло-Гарант» складеними головним інженером МКП «УК «Житло-Гарант» ОСОБА_9 , майстром дільниці № 2 ОСОБА_10 , майстром ремонтної дільниці ОСОБА_11 (на 13, 14, 16, 17, 124 а.с.).

Вартість ремонтно-будівельних матеріалів та робіт по відновленню приміщень квартири ОСОБА_3 внаслідок залиття становить 5787,46 грн (на 18-26 а.с.).

Відповідно до статті 22 Цивільного кодексу України, далі ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Статтею 23 ЦК України передбачено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна, у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з ушкодженням здоров`я.

Зобов`язання про відшкодування шкоди - це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі.

Аналіз положень статей 11 та 1166 ЦК України дозволяє зробити висновок, що підставою виникнення зобов`язання про відшкодування шкоди є завдання майнової шкоди іншій особі. Зобов`язання про відшкодування шкоди виникає за таких умов: наявність шкоди; протиправність поведінки особи, яка завдала шкоди; наявність причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи яка завдала шкоди та її результатом - шкодою; вина особи, яка завдала шкоди.

Відповідно до частини другої статті 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Таким чином, законодавцем встановлена презумпція вини заподіювача шкоди та саме він повинен довести, що шкоди завдано не з його вини.

Частиною першою статті 1167 ЦК України встановлено, що моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

Відповідно до п. 9 Постанови ПВС України від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого - спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості.

Суд приймає до уваги те, що затоплення відбуваються періодично з лютого 2019 до теперішнього часу навіть після здійсненого позивачем ремонту, відповідачі ігнорують звернення позивача та управляючої компанії що до усунення причин затоплення ( протікання), тривалий час позивач переживає приниження, хвилювання, безпорадність - не можливість утримання житла в належному стані, то що.

Згідно з пунктом 11 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 08.08.1992 № 572, власники, наймачі (орендарі) приміщень житлових будинків несуть відповідальність згідно із законодавством.

Отже, власник/наймач зобов`язаний утримувати майно, якщо інше не встановлено договором або законом. Невиконання цього обов`язку, якщо результатом такого невиконання є нанесення шкоди іншим особам, тягне за собою відшкодування збитків.

Встановивши факт залиття квартири позивача з вини відповідачів, причину залиття (підтікання води із внутрішньо-квартирних мереж приміщенні ванної кімнати та санвузла) та розмір завданої шкоди майну власника квартири, враховуючи, що відповідачі не довели відсутність своєї вини у завданні шкоди, у зв`язку з чим суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог про відшкодування майнової шкоди.

Затоплення квартири призвело до пошкодження належного позивачу майна, що зумовило моральні переживання, порушення звичного способу життя, яке завдало душевних страждань, з огляду на незручності проживання в пошкодженій квартирі, потребу у здійсненні ремонту та залучення коштів для відновлення стану квартири, внаслідок чого позивач постійно відчуває емоційну напругу, нервозність, переживання, що негативно впливає на його психоемоційний стан. Крім того з метою захисту своїх прав змушений був витрачати вільний час на отримання правової допомоги.

Враховуючи обставини і характер заподіяння шкоди, тривалість моральних страждань позивача внаслідок залиття квартири і пошкодження майна, вимушених змін у життєвих відносинах вважає вимоги про відшкодування моральної шкоди підлягають частковому задоволенню у розмірі 6000 грн, що відповідатиме засадам розумності, виваженості та справедливості.

Оскільки залиття квартири позивача сталося внаслідок підтікання води із внутрішньо-квартирних мереж приміщенні ванної кімнати та санвузла квартири відповідачів, ремонт яких тривалий час не здійснюється, що є підставою для покладення на них обов`язку із здійснення ремонтних робіт.

Питання про відшкодування судових витрат на правничу допомогу судом буде вирішено протягом 5 днів з моменту винесення рішення та за умови подання позивачем відповідної заяви.

На підставі викладеного та керуючись статтями 23, 24, 1166, 1167 ЦК України, Правилами користування приміщеннями житлових будинків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 08.08.1992 № 572, Постановою ПВС України від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», 12, 13, 81, 89, 141, 244, 263, 273 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа без самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача міське комунальне підприємство «Управляюча компанія «Житло-Гарант» про стягнення матеріальної, моральної шкоди та зобов`язання вчинити дії - задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_4 , ОСОБА_5 на користь ОСОБА_3 внаслідок залиття квартири матеріальну шкоду у розмірі 5787 (п`ять тисяч сімсот вісімдесят сім) гривень 46 копійок та моральну шкоду у розмірі 6000 (шість тисяч) гривень.

Зобов`язати ОСОБА_4 , ОСОБА_5 провести ремонт внутрішньо-квартирних мереж у самостійно переобладнаному (об`єднаному) приміщенні ванної кімнати та санвузла в квартирі АДРЕСА_2 .

В задоволенні решти позовних вимог ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа без самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача міське комунальне підприємство «Управляюча компанія «Житло-Гарант» про стягнення моральної шкоди - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається позивачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Заочне рішення може бути переглянуто Вінницьким міським судом Вінницької області за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Позивач ОСОБА_3 , адреса: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Відповідач ОСОБА_4 , адреса: АДРЕСА_4 , РНОКПП НОМЕР_2 .

Відповідач ОСОБА_5 адреса: АДРЕСА_4 , РНОКПП НОМЕР_3 .

Третя особа міське комунальне підприємство «Управляюча компанія «Житло-Гарант», адреса: вул. Миколи Ващука, 16 м. Вінниця, .

Повний текст рішення суду складено 17.11.2020.

Суддя: