КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
№ проваджень: 22-з/824/927/2020, 22-з/824/890/2020
Головуючий у суді першої інстанції: Сальникова Н.М.
Доповідач у суді апеляційної інстанції: Семенюк Т.А.
У Х В А Л А

23 листопада 2020 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого судді - Семенюк Т.А.

Суддів - Кирилюк Г.М., Рейнарт І.М.,

розглянувши заяву ОСОБА_1 про ухвалення додаткового судового рішення до ухвали Київського апеляційного суду від 28 серпня 2019 року та заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі Київського апеляційного суду від 28 серпня 2019 року в справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Київського апеляційного суду перебуває цивільна справа за позовом ПАТ«Райффайзен Банк Аваль» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

31 травня 2019 року надійшла заява ОСОБА_1 про виправлення описки.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 28 серпня 2019 року в задоволенні клопотання ОСОБА_1 про розгляд питання про виправлення описки з повідомленням учасників справи відмовлено.

Відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі Київського апеляційного суду від 23 травня 2019 року.

05 листопада 2020 року ОСОБА_1 звернувся до Київського апеляційного суду із заявою про виправлення описки в ухвалі Київського апеляційного суду від 28 серпня 2019 року, зазначаючи, що судом допущено описку, а саме замість правильного посилання «клопотання про надання інформації про дату, час і місце розгляду» помилково зазначено «клопотання про розгляд питання про виправлення описки з повідомленням учасників справи», тому просив виправити допущену описку.

19 листопада 2020 року ОСОБА_1 подав до Київського апеляційного суду заяву про ухвалення додаткового судового рішення до ухвали Київського апеляційного суду від 28 серпня 2019 року, в якій зазначає, що ухвалою від 28 серпня 2019 року було розглянуто заяву від 31 травня 2019 року, при цьому абзацом 1 резолютивної частини ухвали постановлено, що у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про розгляд питання про виправлення описки з повідомленням учасників справи відмовлено. Зазначає, що заявником не підіймалось питання про розгляд з повідомленням учасників в своїй заяві від 31 травня 2019 року, тому просив суд уточнити, у задоволенні якого саме клопотання йому було відмовлено.

Посилаючись на положення п. 2 ч. 1 ст. 270 ЦПК України, ОСОБА_1 просив ухвалити додаткове судове рішення до ухвали Київського апеляційного суду від 28 серпня 2019 року, яким вирішити питання, у задоволенні якого саме клопотання йому було відмовлено в абзаці 1 резолютивної частини ухвали Київського апеляційного суду від 28 серпня 2019 року.

Крім того, просив суд залишити без розгляду заяву ОСОБА_1 від 05 листопада 2020 року про виправлення описки в ухвалі Київського апеляційного суду від 28 серпня 2019 року.

Відповідно до ч.1 ст.182 ЦПК України при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань.

Заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлено - він встановлюється судом (ч.3 ст.183 ЦПК України).

Статтею 257 ЦПК України передбачено підстави для залишення позову без розгляду, до яких відноситься, зокрема, подача позивачем до початку розгляду справи по суті заяви про залишення позову без розгляду.

З урахуванням зазначених вимог закону, колегія суддіввважає за можливе задовольнити заяву ОСОБА_1 про залишення без розгляду його заяви про виправлення описки вухваліКиївського апеляційного суду від 28 серпня 2019 року.

Перевіривши матеріали справи, доводи заяви про ухвалення додаткового судового рішення, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст. 270 ЦПК України суд, що ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо: 1) стосовно певної позовної вимоги, з приводу якої сторони подавали докази і давали пояснення, не ухвалено рішення; 2) суд, вирішивши питання про право, не зазначив точної грошової суми, присудженої до стягнення, або майно, яке підлягає передачі, або дії, що треба виконати; 3) судом не вирішено питання про судові витрати; 4) суд не допустив негайного виконання рішення у випадках, встановлених статтею 430 цього Кодексу. Заяву про ухвалення додаткового рішення може бути подано до закінчення строку на виконання рішення. Суд, що ухвалив рішення, ухвалює додаткове судове рішення в тому самому складі протягом десяти днів із дня надходження відповідної заяви. Додаткове судове рішення ухвалюється в тому самому порядку, що й судове рішення. У разі необхідності суд може викликати сторони або інших учасників справи в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви. Додаткове рішення або ухвалу про відмову в прийнятті додаткового рішення може бути оскаржено.

Аналіз положення ст. 270 ЦПК України дає підстави дійти висновку, що додаткове рішення може бути ухвалене судом лише після ухвалення рішення.

Як встановлено судом, 28 серпня 2019 року було постановлено ухвалу Київського апеляційного суду про відмову в задоволенні клопотання ОСОБА_1 про розгляд питання про виправлення описки з повідомленням учасників справи та відмову в задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі Київського апеляційного суду від 23 травня 2019 року.

Відтак, нормами ЦПК України не передбачено ухвалення додаткового рішення судом, що постановив ухвалу. Також, не передбачено і нормами ЦПК ухвалення судом додаткового судового рішення.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення заяви про ухвалення додаткового судового рішення, тому у задоволенні заяви ОСОБА_1 про ухвалення додаткового судового рішення слід відмовити.

Разом з цим, судом встановлено описку втекстіухвали від 28 серпня 2019 року, а саме в 3 абзаці резолютивної частинипомилково зазначено «калійному порядку» замість «касаційному порядку».

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

При цьому описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини судового рішення, оскільки в цьому випадку будь-яка описка має істотне значення, тому що може утруднити його виконання. Не є описками помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає за необхідне виправити описку допущену у тексті ухвали Київського апеляційного суду від 28 серпня 2019 року, зазначивши, що ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення, може бути оскаржена в «касаційному порядку».

Керуючись ст.ст. 257, 269, 270ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Залишити без розгляду заяву ОСОБА_1 від 05 листопада 2020 року про виправлення описки в ухвалі Київського апеляційного суду від 28 серпня 2019 року.

Виправити описку допущену в ухвалі Київського апеляційного суду від 28 серпня 2019 року.

Вказати у резолютивній частині ухвали Київського апеляційного суду від 28 серпня 2019 «касаційному порядку».

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про ухвалення додаткового судового рішення - відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її проголошення, може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий

Судді