Справа № 185/5952/20
Провадження № 2/185/3316/20
18 листопада 2020 року м.Павлоград
Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:
головуючого судді Перекопського М.М.,
з участю секретаря судового засідання Кривозуб А.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя,
В провадженні суду перебуває зазначена вище цивільна справа.
10.11.2020 до суду надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя.
10.11.2020 до суду також надійшов відзив ОСОБА_2 . До відзиву додано клопотання представника відповідача про виклик в якості свідків ОСОБА_3 та ОСОБА_4 . В обґрунтування клопотання представник позивача зазначила, що ці особи можуть надати пояснення про джерело походження коштів, якими розраховувалися під час придбання спірного майна.
В судове засідання сторони не з`явились. Представник позивача надав суду заяву про розгляд справи без його та позивача участі, зазначив, що проти ухвалення заочного рішення не заперечує. Представник відповідача надав суду заяву про перенесення розгляду справи на інший день у зв`язку з зайнятістю в іншій справі.
Вивчивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.
У судові засідання, призначені по справі на 28.10.2020 та 18.11.2020 ні відповідач, ні його представник не з`явилися. Представник відповідача двічі звертався до суду з клопотаннями про перенесення розгляду справи з підстав зайнятості в іншій справі. Проте, а ні до першого клопотання, а ні до другого представником відповідача не було додано жодних доказів в обґрунтування таких клопотань, не надано жодних доказів участі представника в інших справах.
Відповідно до ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.
Згідно ст. 148 ЦПК України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі до від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках: 1) невиконання процесуальних обов`язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу; 2) зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству.
За таких обставин, для встановлення дійсних причин неявки представника позивача у судові засідання, суд вважає за необхідне зобов`язати представника відповідача надати суду докази поважності причин неявки у судові засідання по справі, призначені на 28.10.2020 та 18.11.2020.
Щодо поданого зустрічного позову, суд дійшов наступних висновків.
Ухвалою суду від 11 вересня 2020 року відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя та призначено справу до розгляду по суті на 28 жовтня 2020 року.
Зазначена ухвала суду отримана відповідачем 07.10.2020. Крім того, відповідач особисто ознайомилася з матеріалами справи з використанням фотозйомки 06.10.2020, про що свідчить її власноручна розписка.
В ухвалі суду від 11 вересня 2020 року встановлено строк для подання відзиву не пізніше п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали суду.
Згідно ст. 49 ЦПК України відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.
Відповідно до ст. 193 ЦПК України Відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.
Отже, відповідач мав право подати зустрічну позовну заяву до 22 жовтня 2020 року, проте, зустрічна позовна заява подана лише 10.11.2020, тобто з пропуском встановленого процесуального строку.
Клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку на подання зустрічного позову суду на надано.
Відповідно до ст. 126 ЦПК України: право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом; документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.
За таких обставин, вважаю за необхідне залишити без розгляду зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 у зв`язку з пропуском процесуальних строків.
Щодо клопотання представника відповідача про виклик свідків, суд дійшов наступного висновку.
Відповідно до ст. 78 ЦПК України Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Зазначених свідків представник відповідача просить викликати для того, що останні надали свої усні пояснення про джерела походження коштів, якими розраховувалися під час придбання спірної квартири.
За таких обставин, з огляду на приписи ст. 78 ЦПК України та недостатню мотивованість клопотання, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання про виклик в якості свідків ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .
Керуючись ст. 49, 126, 193, 260 ЦПК України, суддя
Залишити без розгляду зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя.
Відмовити представнику відповідача у задоволенні клопотання про виклик свідків.
Зобов`язати представника відповідача адвоката Шчекіч Інну Вікторівну надати суду не пізніше трьох днів з дня отримання ухвали суду докази поважності причин неявки у судові засідання по справі, призначені на 28.10.2020 та 18.11.2020.
Роз`яснити, що у відповідності до ст. 257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.
Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена протягом 15 днів безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду або через Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області.

Суддя М. М. Перекопський