Справа № 635/7511/20
Провадження по справі № 2/635/3228/2020
У Х В А Л А

17 листопада 2020 року суддя Харківського районного суду Харківської області Лук`яненко С.А.., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Куряжський домобудівельний комплекс» про стягнення заборгованості по заробітній платі, середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні та моральної шкоди,-

В с т а н о в и в:

ОСОБА_1 пред`явив до суду позов шляхом подання позовної заяви до Приватного акціонерного товариства «Куряжський домобудівельний комплекс», яким просить стягнути з відповідача заборгованість по заробітній платі за період з жовтня 2019 року по березень 2020 року у розмірі 42115,06 гривень, середній заробіток за весь період затримки розрахунку на день складення позову у розмірі 65305,92 гривень, а також моральну шкоду у розмірі 25000 гривень.

Зазначена позовна заява за формою та змістом не відповідає вимогам ст.ст.175, 177ЦПК України з наступних підстав.

В порушення вимог п. 2 ч.3 ст. 175 ЦПК України позивачем в позовній заяві не зазначено офіційні електронні адреси та адреси електронної пошти сторін.

В порушення вимог, передбачених п.п. 8, 9, 10 ч. 3 ст.175 ЦПК України, позовна заява не містить зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви; попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, які позивач поніс і очікує понести у зв`язку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Разом з тим, згідно з п.6 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору. Позивачем в позовній заяві не зазначено чи вживались заходи досудового врегулювання спору.

Позивач звертається до суду із позовом, в якому заявлені вимоги щодо стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні та моральної шкоди, які є вимогами майнового характеру. Таким чином, позивачем повинен бути сплачений судовий збір за вказані позовні вимоги.

Відповідно до вимог ч.4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Частиною 3 ст.177 ЦПК України передбачено, що у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів тощо.

Законом України «Про судовий збір» передбачена ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою, а саме : 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який станом на 01 січня 2020 року становить 2102 гривні.

Позивач, посилаючись на ч.1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», зазначає, що звільнена від сплати судового збору за подання вказаної позовної заяви.

Велика Палата Верховного Суду підтримала правовий висновок Верховного Суду України від 30.11.2016 у справі № 226/168/15-ц, згідно з яким пільга щодо сплати судового збору, передбачена п. 1 ч. 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір», не поширюється на вимогу позивачів за іншими вимогами, що випливають із трудових правовідносин під час розгляду таких справ в усіх судових інстанціях.

Крім того, згідно з ч. 4 ст. 263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до постанови Верховного Суду в справі №728/2955/18 від 10 січня 2019 року, починаючи з 01 вересня 2015 року позивачі в справах за позовними вимогами, що випливають із трудових відносин, не звільняються від сплати судового збору, за винятком позовів про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду у своїй ухвалі від 22 липня 2019 року по справі № 488/769/17.

Таким чином, позивач безпідставно посилається на положення ЗУ «Про судовий збір» оскільки п.1 ч.1 ст.5 вказаного Закону передбачає, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, однак у вказаній позовної заяві позивачем заявлено вимоги також про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні та моральної шкоди.

Враховуючи викладене, позивачу необхідно надати суду документ, що підтверджує сплату ним судового збору за вимоги про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні та моральної шкоди або копії документів, що підтверджують підстави звільнення його від сплати судового збору відповідно до закону.

Судовий збір має бути сплачено на розрахунковий рахунок отримувач коштів: УК Харківськом рн/ХаркiвР/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37999633, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО): 899998, рахунок отримувача: UA0020429, код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Відповідно до ч.1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

При таких обставинах, відповідно до ст. 185 ЦПК України, заява підлягає залишенню без руху з зазначенням недоліків заяви та наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Куряжський домобудівельний комплекс» про стягнення заборгованості по заробітній платі, середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні та моральної шкоди - залишити без руху.

Встановити строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків - 10 днів з дня вручення копії ухвали.

Роз`яснити позивачу, що якщо вона відповідно до ухвали суду у встановлений строк не усуне зазначені недоліки заяви, вона вважається неподаною та повертається позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала в апеляційному порядку оскарженню не підлягає.

Суддя С.А.Лук`яненко