ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
УХВАЛА

18 листопада 2020 року

м. Харків

справа № 640/748/19

провадження № 22-ц/818/2959/20

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого: судді Тичкової О.Ю.,

суддів: Маміної О.В., Пилипчук Н.П.,

за участю секретаря судового засідання Супрун Я.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання ОСОБА_1 про витребування доказів при розгляді апеляційної скарги ОСОБА_2 на рішення Київського районного суду м. Харкова від 5 лютого 2020 року у справі за позовом Харківської місцевої прокуратури №2 в інтересах держави в особі Харківської міської ради до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , треті особи: Шоста Харківська державна нотаріальна контора, Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Уварова Анастасія Вікторівна про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину та договору купівлі продажу, за зустрічним позовом ОСОБА_1 до Харківської місцевої прокуратури №2, ОСОБА_2 , треті особи - Шоста Харківська державна нотаріальна контора, Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Уварова Анастасія Вікторівна про визнання права власності на квартиру,

установив:

У січні 2019 року Харківська місцева прокуратура № 2 звернулася до суду в інтересах держави в особі Харківської міської ради з позовом, після уточнення якого 19.07.2019 ( т.1 а.с. 130 135) просила визнати недійсним свідоцтво про право на спадщину № 6-1095 від 02.12.2017, видане Шостою Харківською державною нотаріальною конторою Страховій А.В.; визнати недійсним договір купівлі-продажу № 173 від 18.12.2017, укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 ; визнати спадщину у вигляді квартири АДРЕСА_1 , яка відкрилась після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , відумерлою та передати її у власність територіальної громади міста Харкова в особі Харківської міської ради; стягнути зі ОСОБА_2 та ОСОБА_1 судові витрати.

Позов обґрунтований тим, що квартира АДРЕСА_1 після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 не могла бути успадкована ОСОБА_2 . З заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 звернувся ОСОБА_4 й була зведена спадкова справа, проте спадкових прав ОСОБА_4 не оформив, оскільки помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . Після його смерті за заявою ОСОБА_2 , як спадкоємця ОСОБА_4 , була заведена спадкова справа, але рішення Дзержинського районного суду від 02.12.2017 про встановлення факту родинних відносин між ОСОБА_4 та ОСОБА_3 , що стало підставою для оформлення спадкових прав ОСОБА_2 , було скасоване постановою Апеляційного суду Харківської області від 02.05.2018. Таким чином, у відповідачки відпали підстави для спадкування і видане їй свідоцтво про право на спадщину на квартиру є недійсним, а квартира є відумерлою спадщиною й повинна перейти у власність територіальної громади Харківської міської ради. Тому ОСОБА_2 незаконно заволоділа спірною квартирою та не могла розпоряджатися нею, укладати 02.12.2017 з ОСОБА_1 договір купівлі продажу. Зазначений договір має бути визнаний недійсним, як такий, що суперечить вимогам ст.203 Цивільного кодексу України (надалі ЦК України), оскільки майно, що було предметом договору відповідно до ст.ст. 178, 1277 ЦК України обмежене в цивільному обороті.

28 травня 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з зустрічним позовом про визнання права власності на квартиру АДРЕСА_1 .

Зустрічний позов мотивований тим, що спірна квартира належала ОСОБА_5 , яка була рідною племінницею ( донькою рідного брата) ОСОБА_4 . Останній у встановлений законом строк звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, проте оформити спадщину не зміг через брак документів, а саме втрату оригінала свідоцтва про народження ОСОБА_3 . ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 помер, залишивши заповіт на користь своєї правнучки ОСОБА_2 . Оскільки знайшовся оригінал свідоцтва про народження ОСОБА_3 , остання змогла беззаперечно підтвердити факт родинних зв`язків та право на спадкування, тому законно набула право на спірну квартиру в порядку спадкування за заповітом і потім продала її позивачу за зустрічним позовом. ОСОБА_1 є добросовісним набувачем спірної квартири і намагання прокуратури позбавити його права власності суперечить Конституції України.

Рішенням Київського районного суду м. Харкова від 5 лютого 2020 року позов прокуратури задоволений. Визнано недійсними: свідоцтво про право на спадщину № 6-1095 від 02.12.2017, видане Шостою Харківською державною нотаріальною конторою Страховій А.В., договір купівлі-продажу № 173 від 18.12.2017, укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , зареєстрований приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Уваровою А.В. за №38804953. Визнано спадщину у вигляді квартири АДРЕСА_1 , яка відкрилась після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , відумерлою, та передано її у власність територіальної громади міста Харкова в особі Харківської міської ради. Стягнуто зі ОСОБА_2 та ОСОБА_1 на користь позивача судовий збір за подання позовної заяви по 881 грн 00 коп. з кожного. У задоволені зустрічного позову ОСОБА_1 відмовлено.

Не погодившись з цим рішенням ОСОБА_2 звернулася до суду з апеляційною скаргою. Посилається на порушення судом норм матеріального та процесуального права, що призвело до ухвалення незаконного рішення. Просить рішення суду скасувати та у задоволені позову відмовити.

Апеляційна скарга мотивована тим, що суд не дав належної оцінки відсутності в матеріалах справи доказів того, що прокурор мав право звертатися до суду в інтересах держави в особі Харківської міської ради з дійсним позовом. А саме, немає доказів того, що Харківська міська рада не здійснює захисту прав територіальної громади м. Харкова або робить це неналежно. Прокурор не надав доказів дотримання ним процедури встановленої частинами 3, 4 ст. 23 Закону України « Про прокуратуру». Крім цього, відповідно до ЦПК України та офіційного тлумачення Конституції України органи прокуратури можуть представляти лише ті органи місцевого самоврядування, які наділені повноваженнями органів виконавчої влади. Відповідно до Закону України «Про місцеве самоврядування» місцеві ради не наділені жодними делегованими повноваженнями органів ради, питання управління комунальним майном відноситься до їх власних (самоврядних) повноважень, тому прокурор не міг звертатися до суду з дійсним позовом в інтересах держави в особі Харківської міської ради. Суд також проігнорував факт прийняття представником ХМР участі у судовому процесі, що повністю спростовує підстави участі у цьому судовому процесі прокурора та свідчить про порушення судом принципу рівності сторін у процесі. Висновок суду про прийняття спадщини ОСОБА_2 на підставі рішення суду не відповідає дійсним обставинам у справі, оскільки у спадкоємця в наявності було не тільки рішення суду на підтвердження наявності у ОСОБА_6 права на спадкування, а й документи, що підтверджують родинний зв`язок між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 . Суд зробив висновок про відумерлість спадщини з порушенням вимог закону, оскільки спадщина може бути визнана відумерлою тільки за умови відсутності спадкоємців і неприйняття ними спадщини. Після смерті ОСОБА_3 спадщину прийняли ОСОБА_4 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 . Але суд зазначених спадкоємців до участі у справі не долучив, чим порушив вимоги закону. За таких обставин, навіть у разі скасування свідоцтва про право на спадщину з формальних підстав у суду не було жодних підстав для визнання спадщини відумерлою. Також суд не дав належної оцінки доказам, що обули надані новим власником ОСОБА_1 на підтвердження законності набуття ОСОБА_2 права власності на квартиру в порядку спадкування. Раніше судом було відмовлено ОСОБА_2 у задоволені позовних вимог щодо встановлення факту родинних відносин, а не встановлено їх відсутність. Тому зазначені родинні відносини можуть бути підтвердженні в іншій спосіб за допомогою офіційних документів. Посилання суду на ст.ст. 78, 79 ЦПК України при оцінці оригіналу свідоцтва про народження ОСОБА_3 є безпідставним та призвело до ухвалення незаконного рішення. Зараз не існує жодного кримінального провадження за фактом незаконного заволодіння спірною квартирою та наявні всі документи, що свідчать про існування у ОСОБА_2 права на спадкування цієї квартири.

В судовому засіданні вісімнадцятого листопада 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду із клопотанням про витребування доказів, а саме, просив витребувати у Восьмої харківської державної нотаріальної контори належним чином засвідчену копію спадкової справи № 346/2008, заведеної після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання обґрунтоване тим, що зазначений доказ необхідний для того, щоб установити коло осіб, які прийняли спадщину після ОСОБА_9 , а також з метою підтвердження факту прийняття спадщини після її смерті її дядьком ОСОБА_4 .

Судова колегія, дослідивши матеріали справи та обговоривши доводи клопотання й апеляційної скарги, вважає, що клопотання про витребування доказів підлягає задоволенню.

З матеріалів справи вбачається, що однією з підстав оскарження ОСОБА_2 рішення суду від 05.02.2020 є спадкування нею після смерті ОСОБА_4 , 1906 року народження, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , не лише на підставі рішення суду, що згодом було скасоване, а й на підставі документів, що підтверджують родинний зв`язок між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

Частиною 1 статті 84 Цивільного процесуального кодексу України (надалі ЦПК України) передбачено, що учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строку з причин, що не залежали від неї.

Відповідно до частин 1-3 статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ч.ч. 1,2 ст. 77 ЦПК України).

Згідно зі статтею 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ч.2 ст.78 ЦПК України).

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ч.1 ст. 81 ЦПК України).

При цьому як зазначив Верховний Суд у постанові від 11 вересня 2019 року (справа № 153/1334/16-ц) суд може визнати недоцільним дослідження доказів щодо тих обставин, які ніким не оспорюються, однак зобов`язаний встановити обставини, які підлягають доказуванню і зобов`язаний вжити всіх необхідних заходів з метою встановлення істини. Принцип змагальності не виключає необхідності всебічного та повного дослідження всіх обставин справи задля встановлення об`єктивної істини та об`єктивного вирішення справи.

Спірна квартира АДРЕСА_1 була успадкована ОСОБА_2 після смерті ОСОБА_4 , який у свою чергу успадкував її після смерті ОСОБА_10 .

В наданій Харківському апеляційному суду копії спадкової справи № 9/2009, заведеної після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 , наявна копія спадкової справи № 346/2008, заведеної після смерті ОСОБА_4 . Однак спадкова справа № 346/2008 надсилалася Шостій ХДНК 31 травня 2017 року. З метою перевірки актуального стану спадкової справи № 346/2008 на час розгляду дійсної цивільної справи та визначення дійсного кола спадкоємців ОСОБА_10 , колегія суддів уважає, що клопотання ОСОБА_1 про витребування доказу підлягає задоволенню.

Відповідно до ч.3 ст.84 ЦПК України у разі задоволення клопотання суд своєю ухвалою витребує відповідні докази.

При цьому частиною п`ятою статті 84 ЦПК України визначено, що суд може уповноважити на одержання таких доказів заінтересовану сторону.

Колегія суддів уважає, що з метою недопущення затягування розгляду справи, ОСОБА_11 , який діє в інтересах апелянта, слід уповноважити отримати у Восьмій харківській державній нотаріальній конторі належним чином засвідчену копію спадкової справи № 346/2008, заведеної після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , 1940 року народження.

Керуючись ст. 84, 260, 261 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_1 задовольнити.

Витребувати з Восьмої Харківської державної нотаріальної контори (м. Харків, вул. Ярослава Мудрого, 26) належним чином засвідчену копію матеріалів спадкової справи № 346/2008, заведеної після смерті ОСОБА_3 , 1940 року народження, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Доручити ОСОБА_11 отримати у Восьмій Харківській державній нотаріальній конторі належним чином засвідчену копію матеріалів спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_3 , 1940 року народження, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , і надати її Харківському апеляційному суду.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий О.Ю. Тичкова

Судді О.В. Маміна

Н.П. Пилипчук