Справа № 646/9305/18
№ провадження 2/646/362/2020
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29.10.2020 м.Харків

Червонозаводського районний суд міста Харкова у складі:

головуючий суддя Єжов В.А.

при секретарі Абдюхановій А.І.

за участі позивача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Друга (П`ята) харківська державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду із позовом, яким просить визначити йому додатковий строк тривалістю в два місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті сестри ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його двоюрідна сестра ОСОБА_3 , що на час смерті постійно проживала по АДРЕСА_1 . Вказана квартира перейшла у користування ОСОБА_3 від її батька ОСОБА_4 та матері позивача ОСОБА_5 , а останні отримали цю нерухомість після смерті діда позивача - ОСОБА_6 та баби ОСОБА_7 . Про смерть двоюрідної сестри позивачу стало відомо лише в червні 2018 року, оскільки позивач оформив тимчасовий вид на проживання в Німеччині, де в більшій мірі і знаходився по теперішній час. 01 червня 2018 року відповідач повідомив позивача про те, що в 2009 році померла ОСОБА_3 та надав копію про смерть.

Ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 08.01.2019 року відкрито провадження у справі, розгляд справи призначений в порядку загального позовного провадження.

31 січня 2019 року до суду надійшла заява відповідача з проханням розглянути справу у його відсутність.

Ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 23.07.2020 підготовче судове засідання закрито, справу призначено до судового розгляду по суті

У судовому засідання позивач підтримав позовні вимоги та пояснив, що він знаходився в еміграції в Німеччині, проживав там, повертався до України та знову їхав у Німеччину. Він зазначив, що своєчасно не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки перебував в еміграції, про смерть спадкодавця дізнався у 2011 року, зі слів дільничного інспектора міліції.

Відповідач у судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи без його участі.

Представник третьої особи - Другої (П`ятої) Харківської державної нотаріальної контори у судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи у його відсутність та ухвалення рішення на розсуд суду.

Суд, вислухавши позивача, дослідивши докази по справі, вважає позовні вимоги такими, що не підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Згідно свідоцтва про одруження серії НОМЕР_1 ОСОБА_6 та ОСОБА_7 перебували у шлюбі, який був зареєстрований 16 жовтня 1925 року в м. Харкові. Від шлюбу народилася ОСОБА_5 , яка, за поясненнями позивача є його матір`ю.

Як вбачається з свідоцтва про одруження серії НОМЕР_2 , позивач перебуває у шлюбі з ОСОБА_9 , шлюб був зареєстрований 19 червня 1999 року Жовтневим відділом РАГС м. Харкова.

Як вбачається з відомостей паспорта громадянина України для виїзду за кордон на ім`я ОСОБА_1 , останній має право на постійне місце проживання у Федеративній Республіці Німеччина. Запис про вказане право посвідчений 26 березня 2014 року.

Рішенням Червонозаводської районної ради народних депутатів від 17.02.1984 № 88 змінені умови договору найма, укладено договір найма квартири АДРЕСА_2 з правом на житлову прощу чоловіка - ОСОБА_1 , сина ОСОБА_10 .

Згідно актового запису про смерть № 4147 від 20 березня 2009 року зробленого відділом реєстрації актів цивільного стану по м. Харкову Харківського міського управління юстиції , ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Судом встановлено, що позивач протягом шестимісячного строку з дня відкриття спадщини не звертався до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , звернувся із вказаною заявою 11 червня 2018 року.

Державним нотаріусом П`ятої Харківської державної нотаріальної контори Печко О.С. відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину та повідомлено про неможливість здійснити вказану нотаріальну дію через пропущення строку прийняття спадщини, а також у зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів на спадкове майно та доказів родинних зв`язків. Позивачу роз`яснено право вирішити питання оформлення спадкових прав у судовому порядку.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

За ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно положень частин 1, 2 ст. 1220, частини 1 ст. 1222, частини 3 ст. 1223 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи, часом відкриття спадщини в такому випадку є день смерті особи. Спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Частинами 1, 3 ст. 1268, частиною 1 ст. 1269, частиною 1 ст. 1270 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Суд, в сукупності аналізуючи доводи позивача, надані докази, не знаходить підстав для задоволення позову, оскільки позивачем не надано жодного доказу на підтвердження своїх родинних зв`язків з ОСОБА_3 , померлою ІНФОРМАЦІЯ_1 , що унеможливлює вирішення питання чи є позивач спадкоємцем після смерті останньої. Крім того, відсутні докази існування поважних причин для пропуску строку на прийняття спадщини після її смерті, у разі наявності права на закликання до спадкування.

Знаходження за межами країни станом на час смерті спадкодавця, наявність права на постійне місце проживання не є непереборними особливими умовами, збігом важких обставин, що створили істотні труднощі позивачу подати заяву про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , в тому числі направити таку заяву поштою або доручити оформлення спадщини іншій особі.

Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

У пункті 2 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16 травня 2013 року № 24-753/0/4-13 міститься роз`яснення, відповідно до якого судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини:

1) юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини;

2) необізнаність особи про наявність спадкового майна;

3) похилий вік;

4) непрацездатність;

5) незнання про існування заповіту;

6) встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину;

7) відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини;

8) несприятливі погодні умови.

У постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду № 592/9058/17-ц від 06.06.2018 зазначено, що постійне проживання за кордоном не є поважною причиною для визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Виходячи з встановлених обставин, суд приходить до висновку що заявлені позивачем вимоги задоволенню не підлягають, оскільки будь-яких обставин, які б могли бути визнані поважними причинами пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини позивачем після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , не зазначено, доказів на їх підтвердження не надано і позивач не довів, що був позбавлений можливості у шестимісячний строк з дня смерті спадкодавця подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, тому повністю відмовляє позивачу з задоволенні позовних вимог за їх недоведеністю та безпідставністю.

Судові витрати понесені позивачем суд відносить за її рахунок.

На підставі викладеного, керуючись статтями 13, 81, 263-265 ЦПК України, статтями 1220, 1222, 1223, 1272 ЦК України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Друга (П`ята) харківська державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - відмовити.

Рішення може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до вимог п.15 Перехідних положень ЦПК України( в ред. з 15.12.2017) до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через Червонозаводський районний суд м. Харкова, а матеріали справи витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_3 .

Відповідач: ОСОБА_2 , адреса: АДРЕСА_4 .

Третя особа: Друга (П`ята) харківська державна нотаріальна контора, 61003 м. Харків, майдан Павлівський, 2.

Повне судове рішення складено 09 листопада 2020 року.

Суддя: Єжов В.А.