Номер провадження: 22-ц/813/8725/20
Головуючий у першій інстанції Сувертак І. В.
Доповідач Комлева О. С.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

17.11.2020 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі:

головуючого-судді Комлевої О.С.,

суддів: Сегеди С.М., Гірняк Л.А.,

перевіривши матеріали за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , представника ОСОБА_2 на рішення Суворовського районного суду м. Одеси від 06 липня 2020 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя, -

встановив:

У вересні 2015 року ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом, який згодом був уточнений, до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя.

Рішенням Суворовського районного суду м. Одеси від 06 липня 2020 року позов задоволено частково.

Не погодившись з рішенням суду, ОСОБА_1 , представник ОСОБА_2 , 25 вересня 2020 року, звернулася до суду з апеляційною скаргою, в якій також просила поновити строк на апеляційне оскарження рішення, посилаючись на те, що отримала копію рішення суду 26 серпня 2020 року.

Ухвалою Одеського апеляційного суду від 12 жовтня 2020 року, апеляційна скарга ОСОБА_1 , представника ОСОБА_2 залишена без руху з наданням апелянту строку, у відповідності до ч. 3 ст. 357 ЦПК України протягом десяти днів з дня вручення ухвали звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку, в якій вказати поважні причини пропуску строку.

З матеріалів справи вбачається, що 06 липня 2020 року, при проголошенні вступної та резолютивної частини рішення, апелянт та її представник присутні не були, повний текст судового рішення складено 15 липня 2020 року. 04 серпня 2020 року, ОСОБА_1 , представник ОСОБА_2 , звернулася до суду із заявою про видачу копії рішення від 06 липня 2020 року. 07 серпня 2020 року адвокат ОСОБА_1 отримала копію рішення, та зазначила в розписці про отримання, зазначивши те, що вказана копія не завірена належним чином (а.с. 142 т.2).

12 жовтня 2020 року копія ухвали судді Одеського апеляційного суду від 12 жовтня 2020 року про залишення апеляційної скарги без руху була направлена ОСОБА_2 ,за адресою, яка зазначена апелянтом в апеляційній скарзі, а саме: АДРЕСА_1 , а також адвокату ОСОБА_1 , представнику ОСОБА_2 на електрону адресу, зазначену в апеляційній скарзі (а.с. 143-155, 160).

02 квітня 2020 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 30 березня 2020 року № 540-IX (далі Закон № 540-IX).

За змістом підпункту 3 пункту 12 розділу XII «Прикінцевих положень» вказаного Закону № 540-IX під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

Відповідно до прикінцевих положень ЦПК України (Закон № 540-IX від 30.03.2020; в редакції Закону № 731-IX від 18.06.2020) під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Згідно з Законом № 731-IX від 18.06.2020 (який набув чинності 17.07.2020 року) процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 4 розділу X «Прикінцеві положення» Господарського процесуального кодексу України, пункту 3 розділу XII «Прикінцеві положення» Цивільного процесуального кодексу України, пункту 3 розділу VI «Прикінцеві положення» Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» № 540-IX від 30 березня 2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.

13 жовтня 2020 року ОСОБА_1 , представник ОСОБА_2 отримала копію ухвали судді від 12 жовтня 2020 року, про що свідчить довідка про доставку електронного листа (а.с. 161).

Також копія ухвали судді від 12 жовтня 2020 року була отримана ОСОБА_2 , про, що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с. 162).

23 жовтня 2020 року ОСОБА_1 , представник ОСОБА_2 на виконання ухвали судді від 12 жовтня 2020 року звернулася до суду з заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження, в якій зазначила поважними причинами пропуск строку те, що 07 серпня 2020 року вона у канцелярії суду отримала ксерокопію рішення у дуже поганій якості та чітко розуміти, на які обставини та докази посилався суд при постановленні рішення зрозуміти не надавалось можливим, а оскільки ОСОБА_2 особисто отримала засвідчену належним чином копію рішення 26 серпня 2020 року та 27 серпня 2020 року уклала з ОСОБА_1 додаткову угоду до договору про надання правової допомоги можливість скласти апеляційну скаргу у представника з`явилася саме 27 серпня 2020 року, у зв`язку з чим просила визнати вказані причини пропуску строку поважними та поновити строк на апеляційне оскарження судового рішення.

Однак, зазначені у заяві причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду неможливо вважати поважними, оскільки ОСОБА_1 , представник ОСОБА_2 мала можливість ознайомитися із судовим рішенням у Єдиному державному реєстрі судових рішень, які перебувають у відкритому доступі, з якого вбачається, що судове рішення надіслано судом до Єдиного державного реєстру судових рішень 22 липня 2020 року, зареєстровано 23 липня 2020 року, а оприлюднене 27 липня 2020 року, проте, не скористатися наявними у відкритому доступі відомостями, в зв`язку з чим ОСОБА_1 , представнику ОСОБА_2 слід відмовити у відкритті провадження у справі.

Оскільки, ОСОБА_1 , представник ОСОБА_2 з заявою про продовження строку для усунення недоліків по апеляційній скарзі до суду не зверталася, тому суд прийшов до висновку, що, у встановлений строк, недоліків апеляційної скарги апелянтом усунені не були, а саме апелянтом при зверненні до суду з заявою про поновлення строку, не вказані поважні причини пропуску строку.

Відповідно до п. 6 ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Відповідно до статті 44 ЦПК України, учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

Зловживанням процесуальними правами в розумінні процесуального закону є, крім іншого, вчинення (або не вчинення) дій, спрямованих на безпідставне затягування розгляду справи.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, 1950 року, учасником якої є Україна, закріплено право кожного на розгляд його справи судом упродовж розумного строку. Тобто зловживання процесуальними правами, спрямоване на свідоме невиправдане затягування судового процесу, порушує права інших учасників цього процесу та вимоги названих Конвенції і Кодексу.

Ратифікуючи зазначену Конвенцію Україна взяла на себе зобов`язання гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в Конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду слідує, що питання про порушення ст. 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції - принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом.

У справах «Рябих проти Росії» (заява № 52854/99, рішення від 24 липня 2003 року, пункт 52) та «Пономарьов проти України» (заява № 3236/03 від 3 квітня 2008 року, пункт 40) Європейський суд з прав людини зазначив, що сторона, яка приймає участь у судовому процесі, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Згідно ч. 4 ст. 357 ЦПК України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

У зв`язку з вищенаведеним, оскільки апелянтом вимоги ухвали про залишення апеляційної скарги без руху у встановлений судом строк виконані не були, а саме не надані поважні причини пропуску строку, у відкритті апеляційного провадження ОСОБА_1 , представнику ОСОБА_2 слід відмовити, а справу повернути до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 357, 358 ЦПК України, апеляційний суд, -

ухвалив:

Відмовити ОСОБА_1 , представнику ОСОБА_2 у відкритті апеляційного провадження у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , представника ОСОБА_2 на рішення Суворовського районного суду м. Одеси від 06 липня 2020 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня набрання нею законної сили шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст ухвали складено 17 листопада 2020 року.

Головуючий ______________________________________ О.С. Комлева

Судді ______________________________________ С.М. Сегеда

______________________________________ Л.А. Гірняк