Справа №428/4950/20
Провадження номер2/428/1813/2020
17 листопада 2020 р. Сєвєродонецький міський суд Луганської області в складі:
головуючого судді Юзефовича І.О.
при секретарі Продченко О.А.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Сєвєродонецька цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням,
ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 звернувся до Сєвєродонецького міського суду Луганської області із позовною заявою до ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, мотивуючи вимоги тим, що квартира АДРЕСА_1 належить на підставі рішення Сєвєродонецького міського суду Луганської області від 11.02.2020р. позивачу ОСОБА_2 на праві приватної власності. У вищевказаній квартирі на даний час залишається зареєстрованим також її брат - відповідач ОСОБА_3 . Фактично відповідач з 2014 року не проживає у спірній квартрі та з 26.12.2014р. знаходиться у державному розшуку. Наявність реєстрації відповідача у квартирі порушує її права та інтереси, як власника квартири, оскільки створює перешкоди у здійсненні нею права користування та розпоряджання своїм майном. Позивач змушена нести додаткові витрати по сплаті за комунальні послуги. Добровільно знятись з реєстраційного обліку відповідач ОСОБА_3 не бажає. У зв`язку з цим представник позивача звернувся в інтересах ОСОБА_2 з позовною заявою до суду і просить визнати відповідача ОСОБА_3 таким, що втратив право користування жилим приміщенням, розташованим за адресою: АДРЕСА_2 .
Позивач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, надала до суду заяву про розгляд справи за її відсутністю, позовні вимоги підтримала в повному обсязі, проти заочного рішення не заперечувала.
Представник позивача ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, надав до суду заяву про розгляд справи за його відсутністю, позовні вимоги підтримав в повному обсязі, проти заочного рішення не заперечував.
Відповідач ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, що підтверджено матеріалами справи, про причини неявки до суду не повідомив, відзиву на позовну заяву до суду не надходило.
У зв`язку з неявкою у судове засідання осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України не здійснювалось.
Оскільки позивач ОСОБА_2 в наданій до суду заяві не заперечувала проти ухвалення заочного рішення на підставі наявних у справі доказів, судом 17.11.2020р. на підставі ст.ст. 280, 281 ЦПК України було винесено ухвалу про заочний розгляд справи.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності.
Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.
Згідно з ст. 47 Конституції України кожен має право на житло. Ніхто не може бути примусово позбавлений житла інакше як на підставі закону за рішенням суду.
Відповідно до ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав і основних свобод людини, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.
Частиною 1 статті 319 ЦК України передбачено, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
Згідно із ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
В силу ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.
Відповідно до ст. 405 ЦК України передбачено, що члени сім`ї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону.
Житлове приміщення, яке вони мають право займати, визначається його власником.
Член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
За змістом ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Згідно з правовою позицією Постанови Верховного суду України від 16.01.2012 року по справі №6-57цс11 за позовом про усунення перешкод у користуванні власністю у разі будь-яких обмежень у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном власник має право вимагати усунення відповідних перешкод, зокрема, шляхом зняття особи з реєстрації місця проживання, пред`явивши разом з тим одну з таких вимог: про позбавлення права власності на житлове приміщення; про позбавлення права користування житловим приміщенням; про визнання особи безвісно відсутньою; про оголошення фізичної особи померлою.
Відповідно до ст. 7 ЗУ «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється на підставі судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, про виселення, про визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою.
Таким чином, з матеріалів справи судом встановлено, що відповідач ОСОБА_3 , являючись братом позивача ОСОБА_2 , не проживає за місцем його реєстрації понад один рік, то, відповідно, він втратив право користування спірною квартирою. Таким чином, реєстрація відповідача у квартирі АДРЕСА_1 , яка на праві приватної власності в порядку спадкування за законом на спадкове майно належить позивачу ОСОБА_2 , створює перешкоди у здійсненні нею права користування та розпорядження своїм майном, оскільки вона змушена сплачувати комунальні послуги за зареєстрованого відповідача. Суд вважає, що позовні вимоги ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 обґрунтовані та підлягають задоволенню, оскільки у зазначеному випадку саме такий спосіб захисту дає можливість реального усунення порушення права власності та враховуючи, що відповідач не проживає в спірній квартирі без поважних причин понад один рік і не приймає участі в витратах по утриманню і оплаті комунальних послуг житлового приміщення, а отже втратила інтерес до вказаного житлового приміщення.
Оскільки позивача ухвалою суду було звільнено від сплати судового збору, то відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача ОСОБА_3 підлягає стягненню на користь держави судовий збір в сумі 840,80 грн.
Керуючись ст.ст. 12, 13, 15, 18, 43-44, 47-49, 141, 247, 258-259, 263-265, 268, 272 - 273, 280 - 283, 288 - 289, 354-355, Перехідними положеннями ЦПК України, суд, -
Позовну заяву ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місцезнаходження: АДРЕСА_3 ) в інтересах ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , і.н. НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_2 ) до ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , і.н. НОМЕР_3 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 ) про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, задовольнити.
Визнати ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , і.н. НОМЕР_3 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 , паспорт серії НОМЕР_4 ) таким, що втратив право користування жилим приміщенням, а саме квартирою, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 .
Стягнути з ОСОБА_3 на користь держави витрати по оплаті судового збору в сумі 840,80грн.
Копію заочного рішення надіслати відповідачу.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яку може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Заочне рішення може бути оскаржено позивачем в загальному порядку безпосередньо до Луганського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги на рішення суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Суддя