провадження 2/201/3532/20
УХВАЛА

23 листопада 2020 року м. Дніпро

Суддя Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська Антонюк О.А., ознайомившись з матеріалами позовної заяви Громадської організації «Слуга Народу» до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , треті особи: Чумаківська сільська рада, Приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Ричка Катерина Юріївна, Дніпровська міська рада та Державний реєстратор Чумаківської сільської ради Дніпровського району Дніпровської області Моренко Катерини Сергіївни про визнання недійсним рішення державного реєстратора, визнання недійсним договору дарування, визнання недійсним рішення міської ради та визнання недійсною додаткової угоди,

ВСТАНОВИВ:

ГО «Слуга Народу» 30 жовтня 2020 року звернулося до суду з позовом до відповідачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , треті особи: Чумаківська сільська рада, Приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Ричка К.Ю., Дніпровська міська рада та Державний реєстратор Чумаківської сільської ради Дніпровського району Дніпровської області Моренко К.С. про визнання недійсним рішення державного реєстратора, визнання недійсним договору дарування, визнання недійсним рішення міської ради та визнання недійсною додаткової угоди.

Відповідно частини 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Кожен має право на свободу об`єднання з іншими особами (пункт 1 статті 11 Конвенції).

Громадяни України мають право на свободу об`єднання у політичні партії та громадські організації для здійснення і захисту своїх прав і свобод та задоволення політичних, економічних, соціальних, культурних та інших інтересів, за винятком обмежень, встановлених законом в інтересах національної безпеки та громадського порядку, охорони здоров`я населення або захисту прав і свобод інших людей (частина перша статті 36 Конституції України).

Громадське об`єднання це добровільне об`єднання фізичних осіб та/або юридичних осіб приватного права для здійснення та захисту прав і свобод, задоволення суспільних, зокрема економічних, соціальних, культурних, екологічних, та інших інтересів (частина 1 статті 1 Закону України «Про громадські об`єднання»).

Відповідно до частини 2 та 3 статті 1 Закону України «Про громадські об`єднання» Громадське об`єднання за організаційно-правовою формою утворюється як громадська організація або громадська спілка. Громадська організація це громадське об`єднання, засновниками та членами (учасниками) якого є фізичні особи.

Громадське об`єднання може здійснювати діяльність зі статусом юридичної особи або без такого статусу (частина 5 статті 1 Закону України «Про громадські об`єднання»).

Права громадської організації на звернення до суду в інтересах своїх членів чи інших осіб Закон «Про громадські об`єднання» не деталізує. Відтак, такі права реалізуються відповідно до положень інших законів.

Відповідно до ч. 1, 5 ст. 56 ЦПК України участь у судовому процесі органів та осіб, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб : у випадках, встановлених законом, органи державної влади, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи можуть звертатися до суду із заявами про захист прав, свобод та інтересів інших осіб або державних чи суспільних інтересів та брати участь у цих справах. При цьому органи державної влади, органи місцевого самоврядування повинні надати суду документи, що підтверджують наявність передбачених законом підстав для звернення до суду в інтересах інших осіб.

У разі відкриття провадження за позовною заявою особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб (крім прокурора), особа, в чиїх інтересах подано позов, набуває статусу позивача. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.

Згідно із ч. 1 ст. 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Стаття 44 ЦПК України вказує, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно до ч. 2 ст. 175 ЦПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України заява повертається у випадках, коли: заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Як вбачається з зазначеної позовної заяви її було подано Громадською організацією «Слуга Народу» в інтересах своїх членів задля захисту їх законних прав та інтересів, але посилаючись на ст. 56 ЦПК України Громадська організація не є особою, якій законом надано право на звернення до суду в інтересах іншої особи. Відповідно до Закону можливість сторони брати участь у судовому процесу через представника, то виключно адвокат здійснює представництво іншої особи у суді.

Законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена. (частини 4 та 5 статті 131-2 Конституції України).

Відповідно до ч. 1 ст. 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Отже, ЦПК України не передбачає можливість громадської організації бути представником інтересів її членів у суді, оскільки такі права належать адвокату або законному представнику, а тому вважаю за необхідне позовну заяву повернути заявнику. Такий процесуальний наслідок суд застосовую до відкриття провадження у справі. До такого правового висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду в постанові від 11 вересня 2019 року.

Згідно ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Роз`яснити заявнику, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із даною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Відповідно до ч. 2 ст. 261 ЦПК України ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

На підставі викладеного, керуючись п. 1 ч. 4 ст. 185, 261 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Громадської організації «Слуга Народу» до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , треті особи: Чумаківська сільська рада, Приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Ричка Катерина Юріївна, Дніпровська міська рада та Державний реєстратор Чумаківської сільської ради Дніпровського району Дніпровської області Моренко Катерини Сергіївни про визнання недійсним рішення державного реєстратора, визнання недійсним договору дарування, визнання недійсним рішення міської ради та визнання недійсною додаткової угоди повернути.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із даним позовом до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для його повернення.

Ухвала набрала законної сили 23 листопада 2020 року.

Ухвалу може бути оскаржено до Дніпровського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення в порядку, передбаченому ч. 1 ст. 354 ЦПК України з урахуванням положень п. 3 Розділу XII ПРИКІНЦЕВИХ ПОЛОЖЕНЬ ЦПК України.

Суддя: