У Х В А Л А

13 листопада 2020 року м. Маріуполь

Єдиний унікальний номер 264/5710/17

Номер провадження 22-ц/804/2717/20

Донецький апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: Ткаченко Т.Б. (суддя-доповідач), Пономарьової О.М., Попової С.А.,

секретар - Галстян Г.Г.

сторони:

позивач - ОСОБА_1

відповідач - фізична особа-підприємець ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника відповідача ОСОБА_2 - ОСОБА_3 про призначення повторної судово-почеркознавчої експертизи,

В С Т А Н О В И В :

09 листопада 2017 року ОСОБА_1 звернувся до суду з даним позовом до фізичної особи- підприємця ОСОБА_2 (далі - ФОП ОСОБА_2 ), в якому просив стягнути з останнього на його користь поворотну фінансову допомогу в розмірі 2000000 грн за договором № 18 ФП про надання поворотної фінансової допомоги від 09 жовтня 2017 року та понесені судові витрати.

Позов мотивовано тим, що 09 жовтня 2017 року між ним, як фізичною особою, та відповідачем був укладений договір про надання поворотної фінансової допомоги №18ФП, за яким ним внесено в касу відповідача грошові кошти в розмірі 2000000 грн, що підтверджується квитанцією до прибуткового касового ордеру № 9 від 09.10.2017 року. На теперішній час вказані грошові кошти повернуті не були, тому просив стягнути їх в судовому порядку.

Рішенням Іллічівського районного суду міста Маріуполя Донецької області від 01 червня 2020 року позов ОСОБА_1 до ФОП ОСОБА_2 про стягнення поворотної фінансової допомоги задоволено.

Стягнуто з ФОП ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 заборгованість за договором №18ФП про надання поворотної фінансової допомоги від 09 жовтня 2017 року в сумі 2000000 грн та в рахунок відшкодування сплаченого судового збору грошові кошти в сумі 8000 грн.

В апеляційній скарзі ОСОБА_2 просить скасувати оскаржуване рішення та ухвалити нове рішення, яким відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі. Вказує, що судом необґрунтовано відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідача про виклик до суду експерта у порядку статей 43, 72 ЦПК України, яким було зроблено висновок, що підписи на документах належать одній особі - ОСОБА_2 , який зробив їх з умисним спотворенням. Жодного окремого процесуального документу або обґрунтування в тексті оскаржуваного судового рішення щодо причин та обставин, що зумовили відмову у задоволенні клопотання, наведено не було. Зазначає, що відповідно до постанови ВС від 26 травня 2020 року у справі № 137/265/19 не виклик у судове засідання експерта є порушення принципу безсторонності та свідчить про формальний розгляд судом справи, що є порушенням права учасників справи на справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд справи. Судом не приділено уваги не дотриманню ОСОБА_1 умов договору про надання поворотної фінансової допомоги в частині повернення наданих коштів.

Ухвалою Донецького апеляційного суду від 07 жовтня 2020 року клопотання відповідача ОСОБА_2 про призначення повторної судово-почеркознавчої експертизи залишено без розгляду.

13 листопада 2020 року у судовому засіданні суду апеляційної інстанції представник відповідача ОСОБА_2 - ОСОБА_3 заявив клопотання, в якому просив призначити повторну почеркознавчу експертизу, на вирішення експертизи поставити наступні питання: чи виконаний підпис від імені ОСОБА_2 на договорі № 18ФП про надання поворотної фінансової допомоги від 09 жовтня 2017 року ОСОБА_2 або іншою особою?; чи виконаний підпис від імені ОСОБА_2 як головного бухгалтера та як касира в квитанції до прибуткового ордеру № 9 від 09 жовтня 2017 року ОСОБА_2 або іншою особою?; чи виконаний підпис від імені ОСОБА_2 на договорі № 18 ФП про надання поворотної фінансової допомоги від 09 жовтня 2017 року в квитанції до прибуткового касового ордеру № 9 від 09 жовтня 2017 року (як головного бухгалтера та касира) однією і тією ж особою або різними особами? Заявлене клопотання мотивовано тим, що висновок є необґрунтованим, суперечливим та недостатньо зрозумілим, оскільки відсутні посилання в фототаблицях на документ, з якого зроблено фото.

У судовому засіданні апеляційного суду представник позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_4 заперечувала проти призначення повторної судово-почеркознавчої експертизи, посилаючись на те, що висновок експерта є повним та зрозумілим.

Заслухавши представника відповідача ОСОБА_2 - ОСОБА_3 , який просив клопотання задовольнити та призначити повторну почеркознавчу експертизу, заперечення представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_4 , дослідивши матеріали справи та доводи заявленого клопотання, апеляційний суд вважає, що у задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_2 - ОСОБА_3 про призначення повторної судово-почеркознавчої експертизи по вказаній цивільній справі, слід відмовити з таких підстав.

Частиною 1 статті 103 ЦПК України встановлено, в яких випадках суд може призначити експертизу у справі. Однак відповідно до частини 3 статті 367 ЦПК України докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом апеляційної інстанції лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Відповідно до частин 1-3 статті 102 ЦПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.

Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.

Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

Відповідно до вимог статті 1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Відповідно до приписів частини 2 статті 113 ЦПК України якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам).

Аналіз змісту даної норми дає підстави для висновку, що повторна експертиза може бути призначена судом лише за наявності об`єктивних даних про необґрунтованість висновку експерта або його протиріччя із іншими матеріалами справи чи сумнівів у його правильності.

Як роз`яснено у пункті 11 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» № 8 від 30 травня 1997 року, повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. Істотними можуть визнаватися, зокрема, порушення, які призвели до обмеження прав обвинуваченого чи інших осіб. В ухвалі (постанові) про призначення повторної експертизи зазначаються обставини, які викликають сумніви у правильності попереднього висновку експерта. Проведення повторної експертизи може бути доручено тільки іншому експертові.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 43 ЦПК України учасники справи мають право подавати докази, який у взаємозв`язку з положеннями статті 44 даного Кодексу про неприпустимість зловживання процесуальними правами має використовуватись добросовісно, а не всупереч завданню судочинства, визначеного статтею 2 ЦПК України.

Згідно пунктів 2, 4 частини 2 статті 43 ЦПК учасники справи зобов`язані подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази.

Відповідно до норм частин 3, 4, 8 ст. 83 ЦПК України відповідач повинен подати докази разом з поданням відзиву.

Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Виходячи з наведеного стандарту добросовісної поведінки у процесі доказування суд апеляційної інстанції має право прийняти до розгляду лише такі нові докази, що відповідають вимогам статей 77, 367 ЦПК України щодо їх належності та при наявності поважних причин, з яких заявник не зміг їх вчасно надати до суду першої інстанції.

З матеріалів справи вбачається, що відповідач ОСОБА_2 та його представник ОСОБА_3 приймали участь в судових засіданнях при розгляді справи в суді першої інстанції. Судом учасникам справи роз`яснювались їх права. За наявності процесуальної можливості ніяких клопотань від відповідача та його представника про призначення повторної судово - почеркознавчої експертизи до суду першої інстанції не надходило.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що висновок № 299-20 від 17 квітня 2020 року експерта Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України ОСОБА_5 є достатнім, зрозумілим та сумнівів не викликає.

У вступній частині висновку експерта перелічені надані в розпорядження експерта документи, та у яких вільні зразки почерку та підпису ОСОБА_2 досліджувались експертом. У дослідницькій частині зазначеного висновку наведено обгрунтування категоричного висновку про те, що досліджувані підписі виконані самим ОСОБА_2 ( п.4 висновку), зазначені підстави не використання експериментальних зразків підпису ОСОБА_2 (п.3 висновку), наведені мотиви застосування «Методики дослідження підписів, виконаних зі зміною ознак власного підписного почерку».

Крім того, 13 листопада 2020 року у судовому засіданні суду апеляційної інстанції в режимі відеоконференції з метою перевірки доводів апеляційної скарги та з`ясування всіх обставин справи здійснено допит експерта ОСОБА_5 , який надав достатні пояснення щодо проведеного ним експертного дослідження підписів від імені ОСОБА_2 , вчинених на Договорі № 18 ФП про надання поворотної фінансової допомоги від 09 жовтня 2017 року та в квитанції до прибуткового ордеру № 9 від 09 жовтня 2017 року. Пояснив, що ним досліджувались всі надані судом документи, які зазначені у пункті 2 висновку, які містять вільні зразки почерку та підпису ОСОБА_2 . Досліджуючи експериментальні зразки підпису ним було встановлено, що вони виконані ОСОБА_2 із навмисним їх спотворенням. В зв`язку з цим він використовував зразки почерку та вільні зразки підпису ОСОБА_2 . При дослідженні підписів із зразками почерку та підпису ОСОБА_2 були встановлені збіжності по загальним ознакам почерку, що дало підставу зробити категоричний висновок про те, що ці підписи виконані самим ОСОБА_2 . Між досліджуваними підписами та зразками підпису ОСОБА_2 також були встановлені і розбіжності при виконанні підпису ОСОБА_2 . У дослідницькій частини ним обґрунтовано висновок про те, що причини виникнення вказаних розбіжних ознак почерку являється свідомим спотворенням ОСОБА_2 свого підпису. У зв`язку з чим, експертом при дослідженні підписів була використана «Методика дослідження підписів, виконаних зі зміною ознак власного підписного почерку». Додатками до експертного висновку є фототаблиці, на яких відображені порівняння підпису. Методикою проведення почеркознавчих експертиз не передбачено зазначення у фототаблиці відомості який саме наданий судом вільний зразок підпису відображений в ній.

Крім того, суд діє відповідно до принципів змагальності та диспозитивності, статей 12, 13 ЦПК України, які передбачаються, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

У справі відсутні дані про те, що відповідач та його представник були обмежені в суді першої інстанції у призначенні повторної судово-почеркознавчої експертизи, сторони мали рівний доступ до суду та можливості у наданні до суду доказів на підтвердження своїх доводів і заперечень.

У справі відсутні відомості про неможливість відповідачем або його представником вчасно подати клопотання про призначення повторної судової експертизи у суді першої інстанції та у справі відсутні будь-які об`єктивні дані чи відомості про те, що наявний у справі висновок № 299-20 від 17 квітня 2020 року є необґрунтованими або суперечить матеріалам справи, тому колегія суддів приходить до висновку, що відсутні підстави для задоволення клопотання про призначення повторної судово - почеркознавчої експертизи.

Керуючись статтями 222, 260, 261, 381 ЦПК України, апеляційний суд,

У х в а л и в:

У задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_2 - ОСОБА_3 про призначення повторної судово-почеркознавчої експертизи відмовити.

Ухвала набирає законної сили з дня прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Повний текст ухвали складений 18 листопада 2020 року.

Судді: Т.Б.Ткаченко

О.М.Пономарьова

С.А.Попова