Провадження № 2/234/3326/20
16 листопада 2020 року
Краматорський міський суд Донецької області у складі
головуючого судді - Переверзевої Л.І.,
секретаря Касяненко А.С., Горбатової Л.І.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Краматорську цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,-
До Краматорського міського суду Донецької області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.
В обґрунтування позову позивачка посилалась на наступні обставини.
Згідно витягів з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 27.09.2013 року та договору купівлі-продажу будинку та земельної ділянки від 27.09.2013 року позивачка є власницею житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 .
В належному позивачці будинку, крім неї, зареєстрований, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який є сином її подруги. Однак, з квітня 2015 року та по теперішній час відповідач у даному житловому приміщенні не проживає.
Позивачці місце перебування відповідача невідоме, натомість в житловому будинку він більше п`яти років не проживає, за комунальні платежі не сплачує, та взагалі не є членом її сім`ї.
Факт реєстрації відповідача порушує право позивачки на вільне розпорядження і користування майном, позбавляє можливості оформити субсидію та змушує її сплачувати зайві кошти за комунальні послуги.
Вважає, що відповідач втратив право користування житловим приміщенням, оскільки не проживає без поважних причин за місцем реєстрації більше як один рік, не сплачує коштів за комунальні послуги, не несе інших витрат по утриманню житлового будинку.
Просила визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , таким, що втратив право користування житловим приміщенням за адресою: АДРЕСА_1 .
Позивачка надала суду заяву, в якій просила розглянути справу без її участі, позовні вимоги підтримала та просила суд їх задовольнити, проти винесення заочного рішення не заперечувала.
Відповідач в судове засідання не з`явився, про час та місце слухання справи повідомлений належним чином, про причини своєї неявки суд не повідомив.
Згідно вимог статті 280 ЦПК України, суд вважає за можливе ухвалити по справі заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, оскільки відповідач був повідомлений належним чином про слухання справи, не повідомив суд про причини своєї неявки, відзиву на позов до суду не надав. Позивачка не заперечувала проти заочного розгляду справи.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено наступні обставини.
Позивачці ОСОБА_1 на праві приватної власності належить житловий будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується договором купівлі-продажу будинку та земельної ділянки від 27.09.2013 року та відповідними витягами з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прав та їх обтяжень від 27.09.2013 року та
Разом з позивачкою у зазначеному житловому будинку, зареєстрований ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується довідкою щодо реєстрації місця проживання осіб № 2497 від 19.08.2020 року, виданою виконавчим комітетом Ясногірської селищної ради.
Відповідно до ч.1 ст. 156 Житлового Кодексу Української РСР від 30.06.1983 члени сім`ї власника жилого будинку (квартири), які проживають разом з ним у будинку (квартирі), що йому належить, користуються жилим приміщенням нарівні з власником будинку (квартири), якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням.
У ч. 3 ст.156 Житлового Кодексу Української РСР від 30.06.1983 зазначено, що члени сім`ї власника будинку (квартири) зобов`язані дбайливо ставитися до жилого будинку (квартири). Повнолітні члени сім`ї власника зобов`язані брати участь у витратах по утриманню будинку (квартири) і придомової території та проведенню ремонту.
Факт непроживання ОСОБА_2 у вказаному житловому приміщенні підтверджується актом депутата Ясногірської селищної ради ОСОБА_3 про підтвердження факту не проживання від 12.08.2020 року, складеним за підписом сусідів ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .
В ст. 317 ЦК України визначено зміст права власності, який полягає в тому, що власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.
Разом з тим, Глава 23 Цивільного кодексу України встановлює, що громадянин, який став власником житла, має право розпоряджатися ним на свій розсуд.
Відповідно до ч. 1 ст. 405 ЦК України члени сім`ї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону. Житлове приміщення, яке вони мають право займати, визначається його власником.
Згідно з ч.2 ст. 405 ЦК України член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_2 понад рік без поважних причин у вказаному житловому приміщенні не проживає, участі в утриманні будинку не приймає, особисті речі за місцем реєстрації не зберігає.
На підставі викладеного, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратили право користування житловим приміщенням підлягають задоволенню, а ОСОБА_2 необхідно визнати таким, що втратив право користування житловим приміщенням, а саме, житловим будинком, розташованим за адресою: АДРЕСА_1 .
На підставі статей 391,405ЦК України та керуючись статтями 10, 12, 81, 263, 265, 280-281 ЦПК України, суд,-
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням - задовольнити.
Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , таким, що втратив право користування житловим приміщенням, а саме,житловим будинком, розташованим за адресою: АДРЕСА_1 .
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.
Суддя Л. І. Переверзева