Справа пр. №2/756/6234/20
У Х В А Л А

11 листопада 2020 року м. Київ

Суддя Оболонського районного суду м. Києва Андрейчук Т.В., вирішуючи питання про відкриття провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до територіальної громади м. Києва в особі Київської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмет спору, - Двадцять перша київська державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

в с т а н о в и в :

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду в порядку цивільного судочинства з позовом до відповідача територіальної громади м. Києва в особі Київської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмет спору, - Двадцять перша київська державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Суддя, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовну заяву слід залишити без руху з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Вимоги до форми та змісту позовної заяви встановлені ст. 175 ЦПК України.

Згідно з п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Так, позивач вказує в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмет спору, Двадцять першу київську державну нотаріальну контору. Проте ОСОБА_1 жодним чином не обгрунтовує необхідність залучення до участі у розгляді справи Двадцять першої київської державної нотаріальної контори, яким саме чином рішення у справі вплине на права, обов`язки чи законні інтереси Двадцять першої київської державної нотаріальної контори.

Таким чином, ОСОБА_1 слід визначитись з колом третіх осіб у справі.

Крім того, згідно з ч. 1 ст. 30 ЦПК України позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

Відповідно до роз`яснень, викладених у п. 42 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ від 01 березня 2013 року №3 "Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ" виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна. За положеннями ст. 181 ЦК України до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (ст. 358 ЦК України); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (ст. ст. 364, 367 ЦК України); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (ст. ст. 370, 372 ЦК України); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Виходячи з аналізу зазначених правових норм та роз`яснень, правила виключної підсудності застосовуються до позовів з приводу нерухомого майна, стосуються позовів з приводу будь-яких вимог, пов`язаних з правом особи на нерухоме майно: земельні ділянки, будинки, квартири тощо, зокрема щодо права власності на нерухоме майно, а також щодо речових прав на нерухоме майно, дійсності (недійсності) договорів щодо такого майна або спорів з приводу невиконання стороною договору, об`єктом якого є нерухоме майно тощо.

Крім того, у своїй постанові від 23 січня 2018 року у справі №460/4286/16-ц Верховний Суд зазначив, що правила виключної підсудності застосовуються до будь-яких позовів пов`язаних з правом особи на нерухоме майно (виникненням, зміною, припиненням); про недійсність договорів щодо такого майна та застосування наслідків недійсності договору; з приводу невиконання умов договору, предметом якого є нерухоме майно.

Оскільки позов ОСОБА_1 стосується питання визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, до складу якої увійшло нерухоме майно, то цей позов повинен розглядатися за правилами виключної підсудності, встановленими ст. 30 ЦПК України.

Проте ОСОБА_1 не зазначено посилання на докази на підтвердження вартості нерухомого майна, яке увійшло до складу спадщини, а саме: садового будинку з надвірними будівлями та спорудами, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 ; земельної ділянки площею 0,060 га, кадастровий номер :04:002:0024, що розташована на території Старобезрадичівської сільської ради садового товариства "Ентузіаст" №7 Обухівського району Київської області; гаражу (гаражного боксу) № НОМЕР_1 , що знаходиться в кооперативі по будівництву та експлуатації індивідуальних гаражів ГБК "Схід" (Оболонський район) за адресою: м. Київ, вул. Північна, 5 (зокрема, відсутні висновки про вартість нерухомого майна станом на 2020 рік тощо).

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. ст. 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На виконання зазначеної ухвали позивач повинен подати до суду позовну заяву в новій редакції відповідно до вимог ст. 185 ЦПК України, з урахуванням вимог про усунення недоліків, викладених в цій ухвалі.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до територіальної громади м. Києва в особі Київської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмет спору, - Двадцять перша київська державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини залишити без руху та надати позивачеві строк на усунення недоліків у термін до 20 листопада 2020 року, але не пізніше десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У випадку, якщо недоліки позовної заяви у встановлений строк не будуть усунуті, позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута позивачеві.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати позивачеві.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://court.gov.ua/.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Т.В. Андрейчук