441/1112/20 2/441/557/2020
РІШЕННЯ

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02.11.2020 року Городоцький районний суд Львівської області в складі:

головуючого - судді Українець П.Ф.

за участі секретаря Лихоносової Д.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Городок Львівської обл. справу за позовом ОСОБА_1 до Керницької сільської ради Городоцького р-ну Львівської обл. про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 03.07.2019р. звернулась із позовом до Керницької сільської ради Городоцького р-ну Львівської обл. про визначення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , мотивуючи тим, що є спадкоємцем другої черги за законом, на час відкриття спадщини після смерті бабці вчасно не звернулась до нотаріальної контори, оскільки не знала про існування заповіту складеного спадкодавцем на її користь. Що в червні 2020р. їй стало відомо про наявність заповіту, вона звернулась до нотаріуса для прийняття спадщини після смерті бабці, але нотаріус у прийнятті заяви відмовив, через пропуск строку для її подання, тому просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті спадкодавця, терміном три місяці.

В суд позивачка не з`явилась, 15.10.2020р. її представник - адвокат Мартин В.І. подала заяву у якій позов підтримала, просила про розгляд справи у її відсутності.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, 26.10.2020р. сільський голова подав лист про розгляд справи за відсутності їх представництва.

Оскільки сторони в судове засідання не з`явились, суд відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України вважає можливим розглядати справу у їх відсутності, на підставі наявних у справі доказів та без фіксації судового процесу технічними засобами.

Вивчивши матеріали справи, суд дійшов такого висновку.

ОСОБА_1 , що видно із змісту позову та копії свідоцтва про народження і шлюб (а.с.9-11, 13) є внучкою спадкодавця ОСОБА_2 .

З копії свідоцтва про смерть (а.с.14) видно, що ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Із копії заповіту, посвідченого 16.11.2017р. (а.с.12) убачається, що ОСОБА_2 склала заповіт, за яким на випадок смерті, належну їй земельну ділянку площею 1.8365 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, заповіла внучці ОСОБА_1 .

Відповідно до ст. 6 Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Статтею 13 Конвенції визнається право на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення.

Положеннями ст. 17 ЗУ «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Суду як джерело права.

Європейський суд з прав людини в рішенні у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27 червня 2000р. зазначив, що при вирішенні питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру.

Загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Положеннями ч. 3 ст. 1272 ЦК України визначено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

Така позиція висловлена у Постанові Верховного Суду від 26.06.2019р. у справі № 565/1145/17.

Враховуючи, що позивачка ОСОБА_1 на часі відкриття спадщини не була обізнана про наявність заповіту складеного ОСОБА_2 , суд приходить до висновку, що вона у шестимісячний строк не звернулась в нотаріальну контору для прийняття спадщини з поважних причин, а тому визначає їй додатковий строк, достатній для прийняття спадщини, терміном три місяці.

Керуючись ст.ст. 4, 10, 133, 141, 258, 259, 263-265, 354 ЦПК України, ст. ст. 1270, 1272 ЦК України, суд -

у х в а л и в :

позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк - три місяці, з дня набрання рішенням суду законної сили, для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Львівського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення, через Городоцький районний суд Львівської обл. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя П.Ф. Українець