Ухвала

23 жовтня 2020 року

м. Київ

справа № 760/32197/19

провадження № 61-11951ск20

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Карпенко С. О. (судді-доповідача), Стрільчука В. А., Тітова М. Ю., розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 13 липня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_1 , ОСОБА_6 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Карпенко Оксана Михайлівна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Падалка Роман Олегович, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Степаненко Дмитро Васильович, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Гончаренко Світлана Юріївна, Департамент з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради, про визнання договору дарування та шлюбного договору недійсними, витребування майна з чужого незаконного володіння, визнання майна спільною сумісною власністю подружжя та поділ майна подружжя,

ВСТАНОВИВ:

2 вересня 2020 року подана касаційна скарга ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 13 липня 2020 року.

Ухвалою Верховного Суду від 28 вересня 2020 року касаційну скаргу залишено без руху та надано заявнику десять днів з дня вручення копії цієї ухвали для усунення зазначених у ній недоліків.

Заявнику необхідно було надати суду касаційної інстанції докази, які свідчать про поважність причин пропуску строку касаційного оскарження.

Вказані в ухвалі недоліки у встановлений судом строк усунено.

Відповідно до статті 390 Цивільного процесуального кодексу

(далі - ЦПК) Україникасаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

Касаційна скарга містить клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення мотивоване тим, що постанову суду апеляційної інстанції заявником отримано 4 серпня 2020 року. До касаційної скарги на підтвердження зазначеного додано копію конверта, в якому Київським апеляційним судом заявнику направлено копію оскаржуваного судового рішення.

Розглянувши клопотання, касаційний суд дійшов висновку, щовказана заявником причина пропуску строку на касаційне оскарження судового рішення підтверджена наданим доказом, що свідчить про пропуск процесуального строку з поважних причин.

Встановлені обставини є підставою для задоволення клопотання і поновлення ОСОБА_1 строку на касаційне оскарженняпостанови Київського апеляційного суду від 13 липня 2020 року, оскільки касаційна скарга поданазаявником протягом тридцяти днів з дня вручення їй копії оскаржуваної постанови.

Частиною другою статті 389 ЦПК України визначено, що підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до пункту 5 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга, з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 389 цього Кодексу підстави (підстав).

У разі подання касаційної скарги на судове рішення, зазначене у пунктах 2 і 3 частини першої статті 389 цього Кодексу, в касаційній скарзі зазначається обґрунтування того, в чому полягає неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, що призвело до ухвалення незаконного судового рішення (рішень).

Частиною першою статті 394 ЦПК України передбачено, що одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).

Відповідно до частини восьмої статті 394 ЦПК України в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження та строк для подання учасниками справи відзиву на касаційну скаргу.

Підставою касаційного оскарження постанови Київського апеляційного суду від 13 липня 2020 року заявник вказує неправильне застосування норм матеріального права порушення норм процесуального права, зазначаючи, що правові підстави для задоволення заяви про забезпечення позову відсутні.

Касаційна скарга оформлена відповідно до вимог статті 392 ЦПК України.

З огляду на викладене, касаційний суд доходить висновку про відкриття касаційного провадження.

Матеріали цивільної справи № 760/32197/19 витребувані з Солом`янського районного суду м. Києва ухвалою Верховного Суду від 20 серпня 2020 року, тому не витребовуються.

Керуючись статтями 389, 394, 395 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Поновити ОСОБА_1 строк на касаційне оскарження постанови Київського апеляційного суду від 13 липня 2020 року у цій справі.

Відкрити касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 13 липня 2020 року.

Роз`яснити учасникам справи право подати до суду касаційної інстанції з додержанням вимог статті 395 ЦПК України відзив на касаційну скаргу в письмовій формі протягом десяти днів з дня вручення ухвали про відкриття касаційного провадження.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: С. О. Карпенко

В. А. Стрільчук

М. Ю. Тітов