Коростишівський районний суд Житомирської області
Справа № 935/2267/19
Провадження № 2/935/243/20
РІШЕННЯ

Іменем України

02 листопада 2020 року м.Коростишів

Коростишівський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого - судді Янчук В.В.,

з секретарем судових засідань - Кумечко С.М.,

за участі позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Коростишів цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про встановлення факту родинних відносин, зміну суб`єктного складу осіб, які набувають право на спадкування за законом, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулась до суду з позовом до відповідача ОСОБА_3 про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами та зміну суб`єктного складу осіб, які набувають право на спадкування за законом.

В обгрунтування позовних вимог позивач вказала, що вона є спадкоємицею після смерті бабусі ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Після смерті ОСОБА_4 приватним нотаріусом Коростишівського районного нотаріального округу Мошковською З.І. відкрита спадкова справа, що зареєстровна в реєстрі за № 63702876. До складу спадщини відноситься майно, що перебуває за адресою: АДРЕСА_1 . У встановленому порядку та строки позивач звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті бабусі, проте їй було роз`яснено про необхідність подачі до нотаріуса документів про смерть ОСОБА_4 , а також документів, що підтверджують ступінь родинних зв`язків.

Родинні зв`язки з бабусею не можуть бути підтвердженими у повному обсязі документально у зв`язку з відсутністю підтвердження дошлюбного прізвища бабусі " ОСОБА_5 ". Родинні зв`язки з ОСОБА_4 прослідковуються по материній лінії. Дошлюбне прізвище позивача " ОСОБА_6 ", батьками якої є мати: ОСОБА_7 та батько - ОСОБА_8 . Батьками ОСОБА_7 , відповідно були - мати - ОСОБА_9 та батько - ОСОБА_10 . Відомості про зміну бабусею прізвища з " ОСОБА_5 " на " ОСОБА_11 " позивач не має, оскільки в 1972 р. бабуся переїхала до Російської Федерації, де розлучилась з ОСОБА_10 та вийшла заміж за ОСОБА_12 . Позивачем через Коростишівський РВДРАЦС у Житомирській області було здійснено запит до управління по справам записів актів цивільного стану уряду Саратовської області РФ, однак їй було відмовлено у наданні такої інформації через відсутність родинних зв`язків з померлою. Іншим спадкоємцем після смерті бабусі є її син - ОСОБА_3 . Оскільки мама позивача, ОСОБА_7 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , до смерті бабусі ОСОБА_4 , позивач, як онука ОСОБА_4 представляє маму, яка б була спадкоємицею першої черги у разі відкриття спадщини після її смерті, а тому має право на спадкування у якості спадкоємця першої черги ( за правом представлення) разом з відповідачем. Відповідач заперечує право позивача на спадкування за законом.

Позивач посилаючись на вищевказані обставини просила: встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_1 є онукою померлої, ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_4 . Визнати ОСОБА_1 спадкоємицею першої черги за законом разом з ОСОБА_3 після померлої - ОСОБА_4 . Стягнути з відповідача на користь позивача понесені судові витрати.

Ухвалою суду від 27.12.2019 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

Ухвалою суді від 05.03.2020 закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_2 позовні вимоги підтримали в повному обсязі з мотивів та доводів, що викладені в позовній заяві та просили їх задовольнити. Додатково суду пояснили, що позивач не має іншої можливості підтвердити родинні відносини з ОСОБА_4 , як звернення до суду з даним фактом, оскільки не може отримати свідоцтво про смерть ОСОБА_4 , а також не має можливості отримати відповідні документи щодо зміни прізвища бабусі " ОСОБА_5 " та " ОСОБА_11 ". За її заявою про прийняття спадщини заведено спадкову справу, однак нотаріусом не надано будь-якої відмови, а лише роз`яснено, щодо необхідності надання документів, що підтверджують факт родинних відносин з померлою.

Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання не з`явивсь, по час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. До суду подав клопотання про розгляд справи за його відсутності. Відповідно до письмових пояснень, що містяться в матеріалах справи, вказав, що не заперечує і не оспорює факт, що ОСОБА_1 дійсно є онукої померлої у 2018 році ОСОБА_4 , а тому пред`явлення до відповідача позовних вимог є безпредметним, оскільки він не має жодного відношення до походження та надання документів про розірвання-укладення шлюбів спадкодавцем в РФ в 1970 роках та зміною прізвища. Позивач не додала й мотивованої постанови нотаріуса про відмову до включення її до числа спадкоємців і про відмову у видачі свідоцтва на спадщину. Вказав, що не має заперечень, що ОСОБА_1 нарівні з ним, є спадкоємцем за законом першої черги за правом представлення.

В судовому засіданні свідок ОСОБА_13 суду показала, що мама ОСОБА_1 - ОСОБА_14 є дочкою ОСОБА_4 , а відповідно позивач її онукою. ОСОБА_1 проживала з дитинства з бабусею. Всі разом проживали за адресою : АДРЕСА_1 . ОСОБА_4 та її син ОСОБА_3 в житловому будинку, а Юля разом з мамою, а згодом з чоловіком у времянці на одній території. Позивач здійснювала догляд бабці, допомагала, возила до лікарні. Також всі разом: Юля, її чоловік та дядько здійснили поховання ОСОБА_15 .

Будучи опитаною в судовому засіданні свідок ОСОБА_16 суду показала, що вона з 1984 р. проживає за адресою: АДРЕСА_2 проживали в одному дворі, але: в будинку - ОСОБА_4 з сином ОСОБА_3 , а у времянці - ОСОБА_17 ( з народження) з мамою ОСОБА_18 ( дочкою ОСОБА_4 ), яка померла в 2004 році. В них були нормальні родинні стосунки. Позивач завжди допомагала бабці по господарству, під час лікування, їздила до лікарні.

В судовому засіданні свідок ОСОБА_19 суду показала, що ОСОБА_17 з народження проживала за адресою АДРЕСА_1 , за вказаною адресою також проживали в : житловому будинку ОСОБА_4 з сином ОСОБА_3 , а у времянці ОСОБА_20 з мамою ОСОБА_21 ( яка є дочкою ОСОБА_22 ) В них були нормальні стосунки, Юля постійно допомагала бабці по господарству та коли остання хворіла. Після смерті матері ОСОБА_20 продовжила проживати за даною адресою.

Вислухавши позивача та її представника, свідків, розглянувши заяву по суті справи відповідача, всебічно та повно з`ясувавши обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи, давши їм оцінку у сукупності з дослідженими матеріалами справи, суд дійшов до наступних висновків.

Ухвалою суду від 07.11.2019 року було залишено без розгляду заяву ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин, яка подавалася нею в порядку окремого провадження.

Таким чином, ОСОБА_1 звернулась до суду із даним позовом до ОСОБА_3 .

За Конституцією України, ст.ст. 4, 49 ЦПК Українита ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка є частиною національного законодавства, кожній особі, як фізичній так і юридичній, а також державі гарантовано судовий захист їх інтересів.

Відповідно до статей 1,3 ЦК України, 2, 4, 12-13 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення, в порядку позовного, наказного та окремого провадження, цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин, а також справ, розгляд яких, в порядку цивільного судочинства, прямо передбачено законом.

При цьому, слід зауважити, що, виходячи із загальних засад про неприпустимість свавільного втручання у сферу особистого життя людини; судовий захист цивільного права та інтересу; справедливість, добросовісність та розумність, в порядку цивільного судочинства регулюються особисті немайнові та майнові відносини (цивільні відносини), засновані на юридичній рівності, вільному волевиявленні, майновій самостійності їх учасників.

Кожна особа, а у встановлених законом випадках, органи та особи, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб, або державні чи суспільні інтереси, мають право в порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів; або прав, свобод та інтересів інших осіб, інтереси яких вони захищають, державних чи суспільних інтересів.

Відмова від такого права є недійсною.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України і обраний позивачем.

Суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до ЦПК України, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів, наданих сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі.

При цьому, суд сприяє всебічному і повному з`ясуванню обставин справи, для чого роз`яснює особам, які беруть участь у справі, їх права та обов`язки, попереджує про наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій і допомагає здійсненню їхніх прав.

Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини.

ІНФОРМАЦІЯ_4 померла ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , уроженка м. Владивосток, Російської Федерації, місце проживання якої було: АДРЕСА_1 , і вказана обставина підтверджується повним витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть № 0 ( а.с. 82 зворот - 83).

Ступінь родинних відносин позивача ОСОБА_1 (дошлюбне ОСОБА_6 ), ІНФОРМАЦІЯ_6 та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , як матері та дочки підтверджуються матеріалами справи, а саме: копією свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 , копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 .

З матеріалів спадкової справи № 18/2019, що заведена приватним нотаріусом Коростишівського районного нотаріального округу Мошковською З.І., до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_4 вбачається, що сторони : ОСОБА_1 ( 04.02.2019) та ОСОБА_3 ( 05.03.2019) у встановлений законом строк подали нотаріусу заяви про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_4

13.02.1965 р. зареєстровано шлюб між ОСОБА_10 та ОСОБА_23 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , уроженки м. Владивосток, проживаючої за адресою АДРЕСА_1 . Прізвище дружини після реєстрації шлюбу - " ОСОБА_5 ", що підтверджується повним витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб № 2 ( а.с. 88 зворот - 89).

ОСОБА_24 , народилась ІНФОРМАЦІЯ_8 , батьками якої є: мати - ОСОБА_9 та батько- ОСОБА_10 , що підтверджується витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження № 1 та витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу із зазначенням відомостей про другого з подружжя № 9 ( а.с.90-91).

ОСОБА_7 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , і вказана обставина підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 ( а.с. 15).

Пунктом 1 частини першої статті 315 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Відповідно до частини другої статті 315 ЦПК України у судовому засіданні можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

З системного аналізу частини шостої статті 294, статті 315 ЦПК України вбачається, що за наявності спору про право суд в порядку позовного провадження може розглядати справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення в тому числі й факту родинних відносин, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення або особа не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факти, що мають юридичне значення.

Факти, що мають юридичний характер - це факти, з якими закон пов`язує виникнення, зміну або припинення правовідносин.

Підсумовуючи викладені обставини, оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку щодо наявності правових підстав для задоволення позовних вимог та встановлення факту того, що ОСОБА_1 є онукою ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , оскільки позовні вимоги ґрунтуються на приписах закону та надані позивачем докази на підтвердження викладених в позовній заяві обставин, є належними, достовірними та допустимими. У позивача виникла необхідність для оформлення спадщини в нотаріальній конторі після смерті ОСОБА_4 , у неї немає іншої можливості одержати документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення. Крім того, даний факт родинних відносин і не заперечує відповідач ОСОБА_3 .

Щодо позовних вимог про зміну суб`єктного складу осіб, які набувають право на спадкування за законом та визнання ОСОБА_1 спадкоємицею першої черги за законом із ОСОБА_3 після смерті ОСОБА_4 то суд дійшов наступних висновків.

Так, за ст. 1216-1218, 1223, 1258-1259, 1261, 1264, 1268, 1269-1270 ЦК України спадкуванням визнається перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), що здійснюється за заповітом або за законом.

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини і право на нього мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування здійснюється за законом.

Спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово, зокрема, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

При цьому. кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 ЦК України, згідно якої, черговість одержання спадкоємцями за законом права на спадкування може бути змінена нотаріально посвідченим договором заінтересованих спадкоємців, укладеним після відкриття спадщини або за рішенням суду.

За ст. 1266 ЦК України внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини.

Аналізуючи вищевказані норми в задоволенні позовних вимог в цій частині слід відмовити, оскільки такі є передчасними, матеріали даної цивільної справи та матеріали спадкової справи № 18/2019 не містять належних та допустимих доказів, зокрема постанови нотаріуса, що позивачу відмовлено у визнанні її спадкоємцем першої черги за правом представлення ( ст. 1266 ЦК України).

Відповідно до частини 3 статті 12 та частини 1 статті 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Таким чином, аналізуючи вищевикладене, дослідивши обставини справи, перевіривши їх доказами, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є такими, що підлягають частковому задоволенню з мотивів та доводів, що викладені вище.

Відповідно до ст.141 ЦПК України, з відповідача слід стягнути судові витрати, що понесені позивачем пропорційно розміру задоволених позовних вимог, а саме в розмірі - 768 грн. 40 коп.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 12, 81, 141, 263-265,315 ЦПК України, ст.ст. 1216, 1266 ЦК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про встановлення факту родинних відносин, зміну суб`єктного складу осіб, які набувають право на спадкування за законом - задовольнити частково.

Встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , є онукою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_10 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 судові витрати в розмірі 768 (сімсот шістдесят вісім) гривень 40 коп.

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

У відповідності до п.п. 15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХІІІ Перехідних Положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга на рішення суду може бути подана учасниками справи до Житомирського апеляційного суду через Коростишівський районний суд Житомирської області.

Повне рішення суду складено: 11 листопада 2020 року.

Сторони у справі:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , місце поживання: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_4 .

Відповідач: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_11 , місце поживання: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_5 .

Суддя Янчук В.В.