"16" листопада 2020 р. Справа № 363/2851/20
УХВАЛА

16 листопада 2020 року суддя Вишгородського районного суду Київської області Чірков Г.Є., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа - Реєстраційна служба Вишгородського районного управляння юстиції про зняття арешту з нерухомого майна,

встановив:

пред`явлену заяву слід залишити без руху, виходячи з такого.

Як убачається з позову та доданих до нього матеріалів, позовну заяву подано без дотримання вимог ст. 175 та 177 ЦПК України.

Так, відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти Відповідно до ч. 2, 4 і 5 ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Згідно ч. 1 ст. 29 ЦК України місцем проживання фізичної особи є житло, в якому вона проживає постійно або тимчасово.

Тобто місце проживання фізичної особи має бути обов`язково зазначено в позовній заяві.

Відповідно до ч. 1 та 2 ст. 190 ЦПК України ухвала про відкриття провадження у справі надсилається учасникам справи, а також іншим особам, якщо від них витребовуються докази, в порядку, встановленому статтею 272 цього Кодексу.

Одночасно з копією ухвали про відкриття провадження у справі учасникам справи надсилається копія позовної заяви з копіями доданих до неї документів.

Разом з тим позовна заява визначеної адреси місця проживання відповідача ОСОБА_3 не містить, що унеможливлює здійснення належного повідомлення відповідача про розгляд справи та виконання вимог ст. 190 ЦПК України.

Будь-які інші засоби зв`язку для повідомлення відповідача про розгляд справи в позові також не зазначені.

Відсутність визначної адреси проживання відповідача, призводить до того, що суд позбавлений можливості відкрити провадження по справі та виконати вимоги ст.ст. 128-130, 190 ЦПК України, що призведе до порушення прав відповідача чого суд допустити не вправі.

Також суд звертає увагу позивача на те, що, як передбачено положеннями п. 1 Х Розділу Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, затвердженої наказом Державної судової адміністрації України від 20 серпня 2019 року № 814, справи (матеріали кримінального провадження) видаються для ознайомлення апаратом суду за резолюцією судді (судді-доповідача), або голови суду, або заступника голови суду, або секретаря відповідної судової палати на підставі письмової вимоги (заяви) учасникам справи (кримінального провадження), а також особам, які не брали участі в справі, якщо суд вирішив питання про їх права та обов`язки (після пред`явлення документа, що посвідчує особу: паспорта, службового посвідчення, пенсійного посвідчення тощо, та в необхідних випадках - доручення представника).

Відтак позивач чи його представник не позбавлені можливості ознайомитися з матеріалами цивільної справи №753/9096/14-ц за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики, оскільки постановлена під час розгляду вказаної справи ухвала Дарницького районного суду м. Києва від 13 серпня 2014 року про арешт житлового будинку з надвірними будівлями, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 прямо стосується інтересів позивача ОСОБА_1 .

Крім того, в своїй позовній заяві ОСОБА_1 порушує питання про скасування арешту, накладеного ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 13 серпня 2014 року, якою забезпечено позов ОСОБА_3 до ОСОБА_2 шляхом накладення арешту на житловий будинок з надвірними будівлями, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Однак, подана суду копія ухвали Дарницького районного суду м. Києва від 13 серпня 2014 року,якою обґрунтовуються висунуті вимоги, належним чином не завірена, відмітки про набрання нею законної сили та всіх необхідних реквізитів не містять.

Важливі в цьому судовому рішенні дані є зашифрованими і не можуть бути використані судом.

Відповідно до ч. 1 ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 84 ЦПК України у клопотанні повинно бути зазначено вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

До матеріалів позовної заяви долучено клопотання представника позивача про витребування з Дарницького районного суду м. Києва копії ухвали від 13 серпня 2014 року з посиланням на те, що отримати її самостійно ОСОБА_1 не має можливості, оскільки він не був учасником справи №753/9096/14-ц за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики.

Разом з тим, суд звертає увагу на те, що згідно ч.ч. 1, 2 та 8-10 ст. 9 Закону України «Про доступ до судових рішень» особа, яка не бере (не брала) участі у справі, якщо судове рішення безпосередньо стосується її прав, свобод, інтересів чи обов`язків, може звернутися до апарату відповідного суду з письмовою заявою про:

1) надання можливості ознайомитися із судовим рішенням у приміщенні суду;

2) надання можливості виготовити копії судового рішення за допомогою власних технічних засобів;

3) виготовлення копії судового рішення апаратом суду.

У заяві особа повинна обґрунтувати, чому вона не змогла ознайомитися із судовим рішенням у Реєстрі, а також чому вона вважає, що судове рішення безпосередньо стосується її прав, свобод, інтересів чи обов`язків.

Забороняється відмовляти в доступі до відповідного судового рішення заявникам, стосовно яких судом вжито заходів щодо забезпечення позову або запобіжних заходів.

Рішення про відмову у наданні доступу до судового рішення викладається службовою особою апарату суду в письмовій формі із зазначенням порядку його оскарження. Воно повинно бути вмотивованим.

Надання дозволу на доступ до судового рішення або відмова в цьому можуть бути оскаржені до голови відповідного суду або до суду в порядку, передбаченому законом.

Відтак, ОСОБА_1 або його представник не позбавлені можливості отримати належним чином завірену копію вказаної ухвали і додати її до поданої заяви.

Таким чином позивачу слід усунути вказані недоліки позовної заяви.

Відтак відповідно до ст. 185 ЦПК України позовна заява подана без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст. 185 ЦПК України,

ухвалив:

позовну заяву залишити без руху.

Для усунення зазначених недоліків надати строк до 21 грудня 2020 року, але не пізніше 10 днів з дня отримання цієї ухвали.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачеві зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя