Справа № 466/5224/20
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

11 листопада 2020 року м. Львів

Шевченківський районний суд м. Львова у складі:

головуючого судді Федорової О.Ф.

секретар судового засідання Романчук М. С.

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в приміщенні зали судових засідань Шевченківського районного суду м. Львова цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , Львівської міської ради про визначення додатково строку на прийняття спадщини, -

встановив :

В провадженні Шевченківського районного суду м. Львова перебуває цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , Львівської міської ради про визначення додатково строку на прийняття спадщини.

Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідачів:

13.07.2020 року позивач ОСОБА_1 звернувся до Шевченківського районного суду м. Львова із позовною заявою до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , Львівської міської ради про визначення додатково строку на прийняття спадщини.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько - ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Після його смерті відкрилась спадщина, яка складається з частини квартири, АДРЕСА_1 .

Вказана частка належала батьку позивача на підставі свідоцтва про право власності на квартиру, яке було видано виконавчим комітетом Львівської міської ради народних депутатів 26.01.1995 року.

Крім позивача спадкоємцями майна ОСОБА_9 є його дружина, - ОСОБА_3 та інші його діти, відповідачі по справі - ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_2 .

Відповідачі спадщину після смерті ОСОБА_9 не прийняли, оскільки разом із спадкоємцем на час відкриття спадщини не проживали, заяву у передбачений законодавством шестимісячний строк до нотаріальної контори про прийняття спадщини не подали.

18.02.2020 року позивач звернувся до Третьої Львівської державної нотаріальної контори про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті батька.

На підставі вище вказаної заяви Третьою Львівською державною нотаріальною конторою було відкрито спадкову справу №107/2020 після смерті ОСОБА_9 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Проте, нотаріусом позивачу видано лист №61302-14 від 27.02.2020 року, у якому зазначається, що оскільки позивач не подав своєчасно заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори та враховуючи ст. ст. 1269, 1270, 1272 ЦК України, позивач вважається таким, що пропустив строк для прийняття спадщини.

Нотаріусом позивачу рекомендовано звернутися до суду для визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

До нотаріальної контори позивач вчасно не звернувся, оскільки з 20.11.1998 року, він прийнятий на консульський облік в Посольстві України в США, у зв`язку із постійним проживанням у США, що підтверджується закордонним паспортом, виданим 03.07.1997 року.

З моменту смерті батька позивач не навідувався до України, не є обізнаним в українському законодавстві та немає можливості подати будь-яку заяву до офіційних установ України.

Спадкове майно та усі правовстановлюючі документи на квартиру, докази, що позивач син спадкодавця, оригінал свідоцтва про народження знаходились у м. Львів спадковій квартирі, тому позивач не мав змоги раніше звернутися до нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, так як проживає за межами України в США, де і працює, у зв`язку із чим не може відлучатися за межі США. Крім того позивачу не присвоєно реєстраційного номеру облікової картки платника податків, а такий номер необхідно вказувати в заяві про прийняття спадщини.

Позивач вважає, що строк для прийняття спадщини пропущений ним з поважних причин.

Відзив на позовну заяву відповідачами у встановлений судом термін не подано.

Заяви (клопотання) учасників справи:

відповідач - ОСОБА_2 подала заяву про визання позову (а.с.67).

представник відповідача Львівської міської ради - Балюєв С. подав клопотання відкладення розгляду справи (а.с. 68).

відповідачі - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 подали заяву про визання позову (а.с.90-95).

Процесуальні дії суду по справі:

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Львова від 30.07.2020 року відкрито провадження у справі та призначено до підготовчого розгляду на 01.09.2020 року (а.с.54-55).

01.09.2020 року підготовче засідання відкладено на 06.10.2020 року (а.с. 73)

06.10.2020 року підготовче засідання відкладено на 11.11.2020 року (а.с. 86)

В підготовче засідання 11.11.2020 року:

позивач - ОСОБА_1 не з?явився про час, дату та місце розгляду повідомлявся належним чином (а.с. 88), конверт повернувся на адресу суду без вручення (а.с.101). Причини неявки невідомі. Заяв чи клопотань на адресу суду не надходило.

відповідачі - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 не з?явилися про час, дату та місце розгляду повідомлялися належним чином (а.с. 87, 88-89) подали заяву про визнання позовних вимог (а.с. 67, 90-95).

представник відповідача Львівської міської ради не з?явився про час, дату та місце розгляду повідомлявся належним чином (а.с. 88). Причини неявки невідомі. Заяв чи клопотань на адресу суду не надходило.

Фактичні обставини, встановлені судом та зміст спірних правовідносин:

Судом встановлено що:

Як вбачається зі Свідоцтва про право власності на квартиру (будинок) від 26.01.1995 року №40923, яке видане Виконавчим комітетом Львівської міської Ради народних депутатів, квартира що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , належить на праві приватної, спільної (сумісної або часткової) власності ОСОБА_3 та ОСОБА_9 та членам його сім`ї ОСОБА_11 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_6 , загальна площа квартири становить 95.20 кв.м.(а.с.18).

18.02.2020 року Третьою Львівською державною нотаріальною конторою на підставі заяви ОСОБА_1 зареєстровано спадкову справу за №107/2020 після смерті ОСОБА_9 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 17).

Нотаріусом позивачу видано лист №61302-14 від 27.02.2020 року, у якому зазначається, що оскільки позивач не подав своєчасно заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори та враховуючи ст. ст. 1269, 1270, 1272 ЦК України, позивач вважається таким, що пропустив строк для прийняття спадщини (а.с. 17).

Позиція суду та оцінка доводів учасників справи:

Суд, вивчивши матеріали справи, вважає за можливе позовні вимоги про визначення додатково строку на прийняття спадщини задовольнити з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право на звернення до суду для захисту своїх прав.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Відповідно до ч. 2 ст. 16 ЦК України встановлено перелік способів захисту цивільних прав та інтересів та передбачено, що суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.

Відповідно до ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Частиною 2 ст. 1220 ЦК України встановлено, що часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Відповідно до ч. 3 ст.2 68 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст.1272 цього Кодексу він не заявив про відмову від неї.

Судом встановлено, що на момент відкриття спадщини позивач разом із спадкодавцем не проживав, а, тому, не може вважатися таким, що прийняв спадщину.

Частиною 1 ст. 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Частиною 1 ст. 1270 ЦК України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч.1 ст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом встановленого строку не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Оскільки позивач у встановлений законом строк заяву про прийняття спадщини не подав, він у силу приписів вказаного положення ч.1 ст.1272 ЦК України вважається таким, що не прийняв її.

Частиною 3 ст. 1272 ЦК України встановлено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

В силу приписів статті 82 Цивільного процесуального кодексу України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання.

Відповідно до статті 206 Цивільно-процесуальне кодексу України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

У суду відсутній обґрунтований сумнів щодо достовірності визнаних відповідачами обставин та добровільності їх визнання. Визнання відповідачами позову не суперечить закону і не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб.

Згідно із абзацу 6 пункту 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до викладеного в постанові Верховного Суду від 11.06.2018 року у справі № 479/713/17 правового висновку, судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Проте такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, які, на думку Верховного Суду, не можуть бути визнані судом поважними, - при розгляді даної справи, такі причини судом не встановленні.

Оцінюючи поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини, суд виходить з того, що через ситуацію, яка була наявна у позивача, зокрема те, що позивач не навідувався до України, не є обізнаним в українському законодавстві та немає можливості подати будь-яку заяву до офіційних установ України. Спадкове майно та усі правовстановлюючі документи на квартиру, докази, що позивач син спадкодавця, оригінал свідоцтва про народження знаходились у м. Львів спадковій квартирі, тому позивач не мав змоги раніше звернутися до нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, так як проживає за межами України в США, де і працює, у зв`язку із чим не може відлучатися за межі США. Крім того позивачу не присвоєно реєстраційного номеру облікової картки платника податків, а такий номер необхідно вказувати в заяві про прийняття спадщини.

Суд вважає вказані позивачем причини пропуску встановленого законом строку для прийняття спадщини такими, що пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що є всі підстави вважати поважною причину пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини і вважає за необхідне встановити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до вимог ст. 247 ЦПК України

Фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання.

У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розподіл судових витрат між сторонами:

Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

У позовній заяві позивач просить судовий збір залишити за ним.

На підставі викладеного та керуючись:

ст. ст. 1217, 1223, 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України,

ст. ст.10, 12, 76-81, 89, 263-265, 273, 354, 355 ЦПК України, -

ухвалив :

Позовні вимоги за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , Львівської міської ради про визначення додатково строку на прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк для прийняття спадщини, після смерті ОСОБА_9 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 - 6 (шість) місяців з дня набрання рішенням законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції, а саме до Львівського апеляційного суду.

До початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарги подаються учасниками справи через Шевченківський районний суд м. Львова.

У разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення.

Учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.

Датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, такий строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України

- http://sh.lv.court.gov.ua/sud1328/.

Суддя О. Ф. Федорова