Ухвала

13 листопада 2020 року

м. Київ

справа № 524/7234/18

провадження № 61-12652св20

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Гулейкова І. Ю. (суддя-доповідач), Ступак О. В., Усика Г. І.,

учасники справи:

позивач -ОСОБА_1 ,

відповідачі: Публічне акціонерне товариство «ПроКредит Банк», відділ примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у м. Києві, Автозаводський районний відділ державної виконавчої служби м. Кременчук Головного територіального управління юстиції в Полтавській області,

третя особа - ОСОБА_2 ,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу Акціонерного товариства «ПроКредит Банк» на ухвалу Автозаводського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 16 квітня 2020 року у складі судді Предоляк О. С. та постанову Полтавського апеляційного суду від 05 серпня 2020 року у складі колегії суддів: Дорош А. І., Лобова О. А., Триголова В. М.,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог і рішень судів

У вересні 2018 року ОСОБА_1 звернулась до суду із позовною заявою до Публічного акціонерного товариства «ПроКредит Банк», правонаступником якого є Акціонерне товариство «ПроКредит Банк» (далі - АТ «ПроКредит Банк»), відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у м. Києві (далі - ВП ВР УДВС ГТУЮ у м. Києві), Автозаводського районного відділу державної виконавчої служби м. Кременчук Головного територіального управління юстиції у Полтавській області (далі -Автозаводського РВ ДВС м. Кременчук ГТУЮ у Полтавській області), третя особа - ОСОБА_2 , про визнання права власності на нежиле приміщення, виключення його з акту опису майна, звільнення з-під арешту.

У квітні 2020 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 подали заяву про забезпечення позову, у якій просили: забезпечити позов шляхом зупинення реалізації (продажу) на публічних електронних торгах, які організувало Державне підприємство «Сетам» (далі - ДП «Сетам»), за лотом № 411906 (уцінено лот № 4055230), арештованого нежилого приміщення площею 875,2 кв. м по АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_1 на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого 15 жовтня 2002 року приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Ліньковою І. Б. за № 6008, за виконавчим провадженням № 44453918 відкритим на підставі виконавчого листа від 06 серпня 2014 року № 2-4952/11, виданого на підставі рішення Подільського районного суду м. Києва від 05 грудня 2013 року.

Заяву обґрунтовували тим, що спірне нерухоме майно виставлено на публічні електронні торги на 16 квітня 2020 року о 09 год 00 хв з приховуванням від ОСОБА_1 таких виконавчих дій державними виконавцями ВП ВР Управління забезпечення примусового виконання рішень у м. Києві Подолянко І. А. та ОСОБА_3 . Продаж нерухомого майна позбавить її права власності на нежиле приміщення, щодо якого відсутнє будь-яке рішення про стягнення заборгованості за рахунок його за будь-якими угодами. Вказують, що невжиття заходів забезпечення позову може привести до того, що майно буде продано іншій особі з прилюдних торгів, а виконання можливого рішення по даній справі стане неможливим, оскільки особа, яка його придбає, матиме можливість посилатися на добросовісність набуття права власності на нього.

Ухвалою Автозаводського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 16 квітня 2020 року, залишеною без змін постановою Полтавського апеляційного суду від 05 серпня 2020 року, заяву ОСОБА_1 задоволено. Зупинено реалізацію (продаж) на публічних електронних торгах, які організувало державне підприємство «СЕТАМ», за лотом № 411906 (уцінено лот № 4055230), арештованого нежилого приміщення площею 875,2 кв. м по АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_1 на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого 15 жовтня 2002 року приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Ліньковою І. Б. за № 6008, за виконавчим провадженням № 44453918 відкритим на підставі виконавчого листа від 06 серпня 2014 року № 2-4952/11. В частині вимог ОСОБА_4 відмовлено. Ухвала допущена до негайного виконання.

Суд першої інстанції, з висновком якого погодився й апеляційний суд, визнав заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову обґрунтованою, а вид забезпечення позову шляхом заборони реалізації (продажу) на публічних електронних торгах нерухомого майна співмірним із позовними вимогами про зняття арешту з майна, що прямо передбачено частиною п`ятою статті 150 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України).

Короткий зміст та узагальнюючі доводи касаційної скарги, позиції інших учасників справи

АТ «ПроКредит Банк» у серпні 2020 року засобами поштового зв`язку звернулось до Верховного Суду з касаційною скаргою на ухвалу Автозаводського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 16 квітня 2020 року та постанову Полтавського апеляційного суду від 05 серпня 2020 року.

Підставою касаційного оскарження заявник зазначає вирішення судами питання про забезпечення позову з порушенням судами норм процесуального права та без урахування фактичних обставин справи. Зокрема, зазначає, що судами не з`ясовано чи дійсно між сторонами виник спір та чи є заходи забезпечення співмірними з заявленими вимогами. Крім того, заявник вважає, що зупинення реалізації арештованого майна призведе до зупинення виконання судового рішення, що набрало законної сили. Також АТ «ПроКредит Банк» у скарзі зазначає, що забезпечення позову ОСОБА_1 шляхом зупинення реалізації майна на публічних електронних торгах, організованими ДП «Сетам», порушує припис частини одинадцятої статті 150 ЦПК України.

У вересні 2020 року на електронну пошту Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від ОСОБА_1 надійшла заява про розгляд справи за участю сторін та проведення судового засідання в режимі відеоконференції без застосування електронного цифрового підпису.

У вересні 2020 року на електронну пошту Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від ОСОБА_1 надійшла заява про закриття касаційного провадження та заява про передачу справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду, які скріплені електронним цифровим підписом.

Рух справи у суді касаційної інстанції

Ухвалою Верховного Суду від 01 вересня 2020 року відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою АТ «ПроКредит Банк» на ухвалу Автозаводського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 16 квітня 2020 року та постанову Полтавського апеляційного суду від 05 серпня 2020 року у цій справі, витребувано виділені матеріали справи № 524/7234/18 із суду першої інстанції, встановлено учасникам справи строк для подачі відзиву на касаційну скаргу.

У вересні 2020 року виділені матеріали справи № 524/7234/18 надійшли до Верховного Суду.

Щодо клопотання ОСОБА_1 про закриття касаційного провадження

Частиною другою статті 415 ЦПК України передбачено, що процедурні питання, пов`язані з рухом справи, клопотання та заяви учасників справи, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення провадження у справі, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом касаційної інстанції шляхом постановлення ухвал в порядку, визначеному цим Кодексом для постановлення ухвал суду першої інстанції.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 396 ЦПК України суд касаційної інстанції закриває касаційне провадження, якщо після відкриття касаційного провадження особа, яка подала касаційну скаргу, заявила клопотання про відмову від скарги, за винятком випадків, коли є заперечення інших осіб, які приєдналися до касаційної скарги.

У клопотанні про закриття касаційного провадження представник ОСОБА_1 зазначає, що наявні підстави, передбачені пунктом 1 частини першої статті 396 ЦПК України.

Разом з тим, колегія суддів вважає за необхідне відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про закриття касаційного провадження з підстав, передбачених пунктом 1 частини першої статті 396 ЦПК України, так як вона не є особою, яка подала касаційну скаргу.

Щодо клопотання ОСОБА_1 про передачу справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду

Підстави та порядок передачі справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду визначені у статтях 403, 404 ЦПК України.

Відповідно до частини першої статті 404 ЦПК України питання про передачу справи на розгляд палати, об`єднаної палати або Великої палати Верховного Суду вирішується судом за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи.

Клопотання ОСОБА_1 про передачу справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду мотивоване порушенням правил суб`єктної юрисдикції фізичними особами, які мають свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю, без оформлення належних повноважень за договором про надання правової допомоги.

Аналіз зазначеного клопотання свідчить про відсутність підстав для передачі справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду, а тому колегія суддів дійшла висновку про відмову в задоволенні клопотання.

Щодо заяви ОСОБА_1 про розгляд справи за участю сторін та проведення судового засідання в режимі відеоконференції

Зазначена заява підлягає поверненню з наступних підстав.

Провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи (частина третя статті 3 ЦПК України).

Відповідно до частини другої статті 183 ЦПК України заява підписується заявником чи його представником.

Згідно з частиною восьмою статті 43 ЦПК України, якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника).

Пунктами 12, 32 частини першої статті 1 Закону України «Про електронні довірчі послуги» передбачено, що електронний підпис - це електронні дані, які додаються підписувачем до інших електронних даних або логічно з ними пов`язуються і використовуються ним як підпис; підписувач - фізична особа, яка створює електронний підпис.

Частиною першою, другою статті 6, частиною першою статті 7 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» передбачено, що для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа. Оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги».

За визначеннями, наведеними у підпунктах 14, 16 пункту 1 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року № 30, електронний документ - це оригінал електронного документу з обов`язковими реквізитами, що надають йому юридичної сили, в тому числі з електронним цифровим підписом автора. Електронний цифровий підпис - це електронний цифровий підпис в форматі, що забезпечує можливість встановлення дійсності підпису у довгостроковому періоді (після закінчення строку чинності сертифіката), визначеному відповідно до вимог законодавства. Електронний цифровий підпис використовується в автоматизованій системі документообігу суду для підписання та погодження (візування) інформаційних ресурсів в цілому або фіксування певних дій з ними (внесення зауважень, пропозицій, погодження частини тексту тощо).

Заява ОСОБА_1 надійшла на електронну адресу Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду в електронній формі без скріплення електронним цифровим підписом заявника, а тому вважається такою, що не підписана особою, яка його подала.

Згідно з частиною четвертою статті 183 ЦПК України суд, встановивши що письмову заяву подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті повертає її заявнику без розгляду.

Ураховуючи наведене заява ОСОБА_1 про розгляд справи за участю сторін та проведення судового засідання в режимі відеоконференції не може бути прийнята до провадження та підлягає поверненню.

Позиція Верховного Суду

Відповідно до частини першої статті 400 ЦПК України переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Виходячи з викладеного, зважаючи на те, що під час проведення попереднього розгляду справи не встановлено обставин, передбачених частинами третьою, четвертою статті 401 ЦПК України, суд вважає за необхідне призначити справу до судового розгляду.

У відповідності до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Керуючись статтями 183, 396, 401, 402, 403 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_1 про розгляд справи за її участю та проведення судового засідання в режимі відеоконференції повернути особі, яка її подала.

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про закриття касаційного провадження у справі відмовити.

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про передачу справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду відмовити.

Справу за заявою ОСОБА_1 про забезпечення її позову до Акціонерного товариства «ПроКредит Банк», відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у м. Києві, Автозаводського районного відділу державної виконавчої служби м. Кременчук Головного територіального управління юстиції в Полтавській області, третя особа - ОСОБА_2 , про визнання права власності, виключення з акту опису майна, звільнення майна з-під арешту, за касаційною скаргою Акціонерного товариства «ПроКредит Банк» на ухвалу Автозаводського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 16 квітня 2020 року та постанову Полтавського апеляційного суду від 05 серпня 2020 року призначити до судового розгляду колегією у складі п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін на 25 листопада2020 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: І. Ю. Гулейков

О. В. Ступак

Г. І. Усик