Справа № 361/7105/20
Провадження № 2-о/361/233/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 жовтня 2020 року Броварський міськрайонний суд Київської області в складі:

судді - Сердинського В.С.

при секретарі - Мищенко С.Л.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Бровари цивільну справу за заявою ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , заінтересована особа: Святошинський районний у місті Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про встановлення факту, що має юридичне значення,

установив:

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до суду із заявою про встановлення факту, що має юридичне значення.

Заявники зазначали, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у них народилася донька - ОСОБА_3 в результаті застосування допоміжних репродуктивних технологій методом сурогатного материнства та яка має генетичну спорідненість з заявниками.

У зв`язку з відповідними нормами законодавства ФРН, у заявників виникла потреба у встановлення факту того, що громадянка ФРН ОСОБА_2 та громадянин ФРН ОСОБА_1 є відповідно матір`ю та батьком ОСОБА_3 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 з метою реалізації права заявників та їхньої малолітньої дитини на повагу до приватного та сімейного життя, забезпечення якнайкращих інтересів дитини, набуття інших особистих немайнових прав відповідно до законодавства ФРН.

Посилаючись на викладене, заявники просили суд встановити юридичний факт, що громадянка ФРН ОСОБА_2 та громадянин ФРН ОСОБА_1 є відповідно матір`ю та батьком ОСОБА_3 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В судове засідання представник заявників ОСОБА_4 не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, направив до суду заяву про розгляд справи у його відсутність, заявлені вимоги підтримав, просив про їх задоволення в повному обсязі.

В судове засідання представник заінтересованої особи Святошинського районного у місті Києві відділу державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином. Направили до суду листа про розгляд справи у відсутність представника за наявними в матеріалах справи документами та доказами.

Згідно п.5 ч.2 ст. 293 ЦПК України, суд розглядає у порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у подружжя громадян ФРН ОСОБА_1 та ОСОБА_2 (дівоче прізвище ОСОБА_2 ) ОСОБА_2 (далі по тексту - заявники) народилася донька - ОСОБА_3 в результаті застосування допоміжних репродуктивних технологій методом сурогатного материнства та яка має генетичну спорідненість з заявниками (а.с.69-74).

Згідно медичного свідоцтва про народження дитини №1820 від 09.06.2020 р., виданого КНП «Київський міський пологовий будинок №3», ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_2 народила дитину жіночої статі вагою 3180 грамів (а.с.45).

Відповідно до заяви ОСОБА_7 , засвідченої приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Лавренюк С.М. від 11.06.2020 р., вона надала згоду на те, щоб батьками народженої нею у м. Києві дитини жіночої статі ОСОБА_3 , яка народилась в результаті застосування репродуктивних технологій методом сурогатного материнства та має генетичну спорідненість зі своїм генетичним батьком громадянином ФРН - ОСОБА_1 та генетичною матір`ю громадянкою ФРН - ОСОБА_2 (дівоче прізвище ОСОБА_2 , були записані ці особи, які є генетичними батьками новонародженої дитини (а.с.43,44,51).

Відповідно до заяви ОСОБА_7 , засвідченої приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Лавренюк С.М. від 11.06.2020 р., вона вказала, що ніколи в зареєстрованому шлюбі як в Україні, так і за її межами, не перебувала та не перебуває у даний час (а.с.56).

Заявники перебувають у зареєстрованому шлюбі згідно актового запису про укладення шлюбу №Е 32/2009, шлюб зареєстровано 05.12.2009 р. у м. Акен (Ельба) (а.с.36-42).

Відповідно до ч. 2 ст. 123 Сімейного Кодексу України, у разі народження дружиною дитини, зачатої в результаті застосування допоміжних репродуктивних технологій, здійснених за письмовою згодою її чоловіка, він записується батьком дитини.

Згідно п. 11 глави 1 розділу III Правил державної реєстрації актів цивільного стану в Україні, у разі народження дитини жінкою, якій в організм було перенесено ембріон людини, зачатий подружжям у результаті застосування допоміжних репродуктивних технологій, державна реєстрація народження проводиться за заявою подружжя, яке дало згоду на таке перенесення. У цьому разі одночасно з документом, що підтверджує факт народження дитини цією жінкою, подається заява про її згоду на запис подружжя батьками дитини, справжність підпису на якій має бути нотаріально засвідченою, а також довідка про генетичну спорідненість батьків (матері чи батька) з плодом.

Верховний федеральний суд ФРН у справі XII ZВ 320/17 від 20 березня 2019 року, предметом розгляду у якій було питання запису матір`ю в Німеччині саме особи, яка була записана такою у свідоцтві про народження в Україні відповідно до українського права, зробив такий висновок: «Запис в українському реєстрі про народження, а також видане на його підставі свідоцтво про народження, не є рішенням, яке може бути визнаним в розумінні частини 1 параграфу 108 Закону про провадження у справах сім`ї та з питань добровільної підсудності» (а.с.10-32).

Відповідно до ч. 1 параграфу 108 («Визнання іноземних рішень») Закону ФРН «Про порядок розгляду сімейних справ та справ добровільної підсудності», за винятком рішень у справах про шлюб, рішення, прийняті за кордоном визнаються без особливого провадження (а.с.33-35).

У рішеннях у справі «Меннессон проти Франції» скарга №65192/11 та у справі «Лабассе проти Франції» скарга №65941/11, Європейський суд з прав людини зазначив, що кожна країна має право заборонити сурогатне материнство на її території. Однак, Суд також визначив, що заборона сурогатного материнства не може впливати на дітей, народжених у такий спосіб за кордоном. У цьому контексті Суд висловив позицію, що країни, де сурогатне материнство заборонене, повинні визнати родинний зв`язок між дітьми, народженими від сурогатної матері за кордоном, та їхніми біологічними батьками, інакше буде мати місце порушення прав дітей на повагу до приватного та сімейного життя, гарантованого ст. 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до ст. 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на повагу до свого приватного і сімейного життя, до свого житла і кореспонденції.

Відповідно до ст. 7 Конвенції про права дитини, дитина має бути зареєстрована зразу ж після народження і з моменту народження має право на ім`я і набуття громадянства, а також, наскільки це можливо, право знати своїх батьків і право на їх піклування.

З урахуванням висновку, викладеного у рішенні Верховного федерального суду ФРН XII ZВ 320/17 від 20 березня 2019 року, таке порушення прав може бути усунуто шляхом встановлення факту родинних відносин в суді України.

Дослідивши докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що є достатньо підстав вважати, що громадянка ФРН ОСОБА_2 та громадянин ФРН ОСОБА_1 є відповідно матір`ю та батьком ОСОБА_3 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 .

За таких обставин, суд дійшов обґрунтованого висновку про задоволення вимог в повному обсязі.

Керуючись ст.ст. 3, 4, 76, 258-259, 263-265, 293, 315-316, 350, 354 ЦПК України, суд

в и р і ш и в :

Заяву задовольнити.

Встановити юридичний факт, що громадянка Федеративної Республіки Німеччини ОСОБА_2 (дівоче прізвище ОСОБА_2 та громадянин Федеративної Республіки Німеччини ОСОБА_1 є відповідно матір`ю та батьком ОСОБА_3 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду через Броварський міськрайонний суд Київської області шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя В. С. Сердинський