У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 листопада 2020 року Суддя Солом`янського районного суду м. Києва Оксюта Т.Г., розглянувши клопотання представника відповідача про розгляд справи за позовом ОСОБА_1 до Прокуратури м. Києва про звільнення майна з-під арешту, у судовому засіданні з повідомленням сторін,

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою судді Солом`янського районного суду м. Києва від 13.07.2020 року у справі відкрито спрощене позовне провадження.

09.10.2020 року від представника відповідача надійшло клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін.

Вивчивши матеріали справи та клопотання представника відповідачпа, прихожу до наступного висновку.

Відповідно до ч.ч. 2-6 ст. 19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження.

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність справи або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Для цілей цього Кодексу малознаними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімум для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При цьому згідно ч.ч. 3-4 ст. 274 ЦПК України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: ціну позову; значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес. В порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів та поділ майна подружжя; щодо спадкування; щодо приватизації державного житлового фонду; щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування; в яких ціна позову перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; інші вимоги, об`єднані з вищезазначеними вимогами.

Згідно п. 1 ч. 4 ст. 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів та поділ майна подружжя.

З огляду на предмет позову дана справа підпадає під ознаки малозначної справи та не віднесена до категорії справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження. Обставини справи, що згідно частини третьої статті 274 ЦПК України, мають значення для вирішення питання про можливість розгляду справи в порядку спрощеного провадження, наразі також свідчать про наявність підстав для розгляду цієї справи в спрощеному порядку без виклику сторін.

На підставі викладеного, прихожу до висновку про відмову в задоволенні клопотання представника відповідача про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Керуючись ст. ст. 27-28, 43, 182, 223, 274-279 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Відмовити в задоволенні клопотання представника відповідача про розгляд справи за позовом ОСОБА_1 до Прокуратури м. Києва про звільнення майна з-під арешту, у судовому засіданні з повідомленням сторін.

Продовжити розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ: