ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/3145/20
провадження № 2/753/4670/20
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(ЗАОЧНЕ)

"22" жовтня 2020 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Лужецької О.Р.,

при секретарі - Григораш Н.М.,

за участі:

позивача ОСОБА_1 ,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про захист прав споживачів

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2020 року ОСОБА_1 звернулося до суду з позовною заявою до відповідача, фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про захист прав споживачів. Свої вимоги позивач мотивував тим, що 04.01.2019 р. вона придбала у відповідача фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 матрац « Doctor Health », сплативши відповідачу ціну 5 900 грн. Зазначає, що через 3 місці експлуатації матрацу він почав просідати, що унеможливило його використання. Вказує, що її звернення до продавця щодо гарантійного обслуговування та повернення коштів за неякісний товар були проігноровані відповідачем. Оскільки позивач сплатила відповідачу 5 900 грн. за придбаний матрац «Doctor Health», а останній свої зобов`язання щодо надання якісного товару та гарантійного обсоуговування не виконав, позивач звернулась до суду з даним позовом, в якому просила стягнути з відповідача на свою користь 5 900 грн., маральну шкоду в розмірі 20 000 грн. та збитки по оплаті юридичних послуг у розмірі 8 800 грн.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 05.03.2020 р. відкрито провадження у даній справі та постановлено проводити розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

В судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просила задовольнити позов, не заперечуючи проти постановлення заочного рішення.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про час та місце слухання справи повідомлявся належним чином, заяви про відкладення розгляду справи не надав, причини неявки не повідомив.

Відповідно до ч.ч.7,8 ст.128 ЦПК України, у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Днем вручення судової повістки є день вручення судової повістки під розписку; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Відповідно до ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Таким чином, відповідно до ч. 4 ст. 223, ст. 280 ЦПК України за згодою позивача суд постановив ухвалу про заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів.

Всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному і об`єктивному розгляді справи, зібрані по справі докази, керуючись законом, суд дійшов до висновку, що позов підлягає задоволенню частково з наступних підстав.

Судом встановлено, що 04.01.2019 р. ОСОБА_1 придбала у відповідача, фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 матрац «Doctor Health», сплативши відповідачу ціну за товар 5 900 грн., що підтверджується копією паспорту матраца та квитанцією. (а.с.21,23)

Відповідно до паспорту матраца гарантійний термін на матрац складає 18 місяців з дня продажу, гарантія розповсюджується на: пружинний блок, який вийшов з ладу; дефекти матраца у вигляді западин, якщо їх розмір перевищує 3 см. вглиб. (а.с.21)

На обґрунтування свої вимог, позивач вказала, що через 3 місці експлуатації матрацу він почав просідати, що унеможливило використання матрацу. Зазначила, що неодноразово зверталась до продавця щодо гарантійного обслуговування або повернення коштів за неякісний товар, однак дані звернення були проігноровані відповідачем.

13.02.2020 р. позивач надіслала на адресу відповідача претензію, в якій вона зазначила, що товар - матрац «Doctor Health» є неякісним, вказала про його недоліки та просила повернути сплачені нею кошти в сумі 5 900 грн., та виплатити маральну шкоду в розмірі 20 000 грн. та збитки по оплаті юридичних послуг у розмірі 8 800 грн. (а.с.9-15,24)

Як вбачається із матеріалів справи, відповідач на вищевказану претензію не відреагував.

Згідно з ст. 610ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Відповідно до частин 1, 2 ст. 673 ЦК України продавець повинен передати покупцеві товар, якість якого відповідає умовам договору купівлі-продажу. У разі відсутності в договорі купівлі-продажу умов щодо якості товару продавець зобов`язаний передати покупцеві товар, придатний для мети, з якою товар такого роду звичайно використовується.

Відповідно до п.2 ч.1 ст. 678 ЦК України покупець, якому переданий товар неналежної якості, має право, незалежно від можливості використання товару за призначенням, вимагати від продавця безоплатного усунення недоліків товару в розумний строк.

У разі істотного порушення вимог щодо якості товару (виявлення недоліків, які не можна усунути, недоліків, усунення яких пов`язане з непропорційними витратами або затратами часу, недоліків, які виявилися неодноразово чи з`явилися знову після їх усунення) покупець має право за своїм вибором: 1) відмовитися від договору і вимагати повернення сплаченої за товар грошової суми; 2) вимагати заміни товару. (ч.2 ст. 678 ЦК України)

Згідно з ст. 6 Закону України «Про захист прав споживачів» продавець (виробник, виконавець) зобов`язаний передати споживачеві продукцію належної якості, а також надати інформацію про цю продукцію.

Згідно з п.2 ч.1 ст. 8 Закону України «Про захист прав споживачів» у разі виявлення протягом встановленого гарантійного строку недоліків споживач, в порядку та у строки, що встановлені законодавством, має право вимагати безоплатного усунення недоліків товару в розумний строк.

У разі виявлення протягом встановленого гарантійного строку істотних недоліків, які виникли з вини виробника товару (продавця, виконавця), або фальсифікації товару, підтверджених за необхідності висновком експертизи, споживач, в порядку та у строки, що встановлені законодавством і на підставі обов`язкових для сторін правил чи договору, має право за своїм вибором вимагати від продавця або виробника: 1) розірвання договору та повернення сплаченої за товар грошової суми; 2) вимагати заміни товару на такий же товар або на аналогічний, з числа наявних у продавця (виробника), товар. (ч.2 ст. 8 Закону України «Про захист прав споживачів»)

Вимоги споживача, встановлені частиною першою цієї статті, пред`являються на вибір споживача продавцеві за місцем купівлі товару, виробникові або підприємству, що задовольняє ці вимоги за місцезнаходженням споживача. (ч. 3 ст. 8 Закону України «Про захист прав споживачів»).

Відповідно до п.п. 12, 15 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про захист прав споживачів» істотний недолік - недолік, який робить неможливим чи недопустимим використання товару відповідно до його цільового призначення, виник з вини виробника (продавця, виконавця), після його усунення проявляється знову з незалежних від споживача причин і при цьому наділений хоча б однією з нижченаведених ознак: а) він взагалі не може бути усунутий; б) його усунення потребує понад 14 календарних днів; в) він робить товар суттєво іншим, ніж передбачено договором.

Недолік - будь-яка невідповідність продукції вимогам нормативно-правових актів і нормативних документів, умовам договорів або вимогам, що пред`являються до неї, а також інформації про продукцію, наданій виробником (виконавцем, продавцем).

Якщо на товар встановлено гарантійний строк, покупець має право пред`явити вимогу у зв`язку з недоліками товару, які були виявлені протягом цього строку (частина третя статті 680 ЦК України).

Покупець розпоряджається своїми правами на власний розсуд, обираючи належний, передбачений законом, спосіб захисту.

Згідно з п. 2 ч. 2 ст. 17 Закону України «Про захист прав споживачів» у разі коли під час гарантійного строку необхідно визначити причини втрати якості продукції, продавець (виконавець, виробник) зобов`язаний у триденний строк з дня одержання від споживача письмової згоди організувати проведення експертизи продукції. Експертиза проводиться за рахунок продавця (виконавця, виробника). Якщо у висновках експертизи буде доведено, що недоліки виникли після передачі продукції споживачеві внаслідок порушення ним встановлених правил використання, зберігання чи транспортування або дій третіх осіб, вимоги споживача не підлягають задоволенню, а споживач зобов`язаний відшкодувати продавцю (виконавцю, підприємству, яке виконує його функції) витрати на проведення експертизи. Споживач, продавець (виконавець, виробник) мають право на оскарження висновків експертизи в судовому порядку.

Докази організації продавцем експертизи матрацу в матеріалах справи відсутні.

Частиною 14 ст. 8 Закону України «Про захист прав споживачів» визначено, що вимоги споживача, передбачені цією статтею, не підлягають задоволенню, якщо продавець, виробник (підприємство, що задовольняє вимоги споживача, встановлені частиною першою цієї статті) доведуть, що недоліки товару виникли внаслідок порушення споживачем правил користування товаром або його зберігання. Споживач має право брати участь у перевірці якості товару особисто або через свого представника.

Доказів, які б доводили, що недоліки товару виникли внаслідок порушення споживачем правил користування товаром або його зберігання суду не надано.

Одним із основоположних принципів цивільного судочинства є принцип змагальності сторін, в силу якого сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. При цьому кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

У контексті положень одного із основоположних принципів цивільного судочинства - принципу змагальності сторін вирішальним фактором є те, що суд не повинен нічого доказувати за своєю ініціативою, оскільки це - обов`язок сторін, які користуються рівними правами щодо надання доказів, їх дослідження та доведення перед судом переконливості цих доказів. Якщо сторона не подала достатньо доказів для підтвердження певної обставини, то суд робить висновок про її недоведеність.

З матеріалі справи вбачається, що позивач протягом гарантійного строку вимагала від продавця усунення недоліків товару, однак відповідачем вказані недоліки не були усунуті. Після чого вимагала у продавця повернення сплаченої за товар грошової суми, на що відповідач не відреагував.

Позивач відповідно до ст.ст. 12, 81 ЦПК України належними та допустимими доказами (ст. ст. 77, 78 ЦПК України) довела обставини, на які вона посилалась як на підставу своїх вимог.

Разом з тим, належних доказів, відсутності недоліків матрацу, або, що недоліки виникли внаслідок порушення споживачем правил користування товаром або його зберігання, відповідачем не подано та не встановлено судом в ході розгляду справи.

Будь-яких заперечень по суті позовних вимог Відповідачем суду не надано.

Враховуючи викладене, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позовна вимога про стягнення з відповідача сплаченої за матрац грошової суми в розмірі 5 900 грн. є законною, обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню.

Щодо позовної вимоги про стягнення моральної шкоди в розмірі 20 000 грн., суд дійшов до наступного висновку.

Згідно з ч. 2 ст. 22 Закону України «Про захист прав споживачів» при задоволенні вимог споживача суд одночасно вирішує питання щодо відшкодування моральної (немайнової) шкоди.

Пунктом 4 ч.1 ст. 611 ЦК України, визначено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема відшкодування збитків та моральної шкоди.

Згідно із ч. 1 ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.

Стаття 23 ЦК України закріплює загальні положення про відшкодування моральної шкоди визначаючи, що моральна шкода полягає, зокрема, душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів.

Відповідно до частин 3, 4, 5 ст. 23 ЦК України моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до ст.1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини.

Обов`язок відшкодувати завдану шкоду виникає у її завдавача за умови, що дії останнього були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, - незалежно від наявності вини.

Пунктом 4 постанови Пленуму Верховного Суду України №4 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» визначено, що позивачем має бути зазначено в чому полягає моральна шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її завдано позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами це підтверджується.

Згідно положень п.5 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній або юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб.

В судовому засіданні достовірно встановлено, що внаслідок продажу позивачу товару неналежної якості, їй було спричинено певних душевних страждань, викликаних порушенням її прав як споживача, витрачанням часу на звернення до продавця, які останній ігнорує, позбавленням можливості користуватись придбаним товаром.

Таким чином, визначаючи розмір відшкодування моральної шкоди позивачу, суд виходить зі ступеню спричинених моральних страждань, психологічного стресу позивача.

Визначаючи розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди, суд врахував конкретні обставини справи, характер та обсяг страждань, яких зазнав позивач, характер немайнових втрат. Зокрема, ураховано тяжкість вимушених змін у його життєвих відносинах, час та зусилля, які витратив позивач, у зв`язку із даними обставинами.

Виходячи з вищенаведеного, керуючись принципом справедливості та розумності, суд вбачає підстави для часткового задоволення позовної вимоги про відшкодування моральної шкоди, а тому з урахуванням перенесених позивачем моральних страждань, суд вважає за можливе стягнути з відповідача на користь позивача моральну шкоду в сумі 1 000 гривень.

Щодо позовної вимоги про стягнення з відповідача, збитків, у вигляді витрат по оплаті юридичних послуг у розмірі 8 800 грн., суд вважає, що така вимога задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

Частиною 1 ст. 133 ЦПК України, визначено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 133 ЦПК України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.

Виходячи з аналізу норм ЦПК України витрати на професійну правничу допомогу (юридичних послуг) є судовими витратами, які пов`язані з розглядом справи, а тому такі витрати не можуть бути збитками позивача.

З огляду на викладене, суд відмовляє в задоволенні позовної вимоги про стягнення з відповідача збитків, у вигляді витрат по оплаті юридичних послуг у розмірі 8 800 грн.

Розподіл судових витрат здійснити відповідно до ст. 141 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 23, 611, 673, 678 ЦК України, Законом України «Про захист прав споживачів» , ст.ст. 10, 12, 81, 141, 265, 268, 280-289 ЦПК України

В И Р І Ш И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про захист прав споживачів - задовольнити частково.

Стягнути з фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 (відомості про дату народження відсутні, ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 ) грошові кошти в сумі 5 900 грн.

Стягнути з фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 (відомості про дату народження відсутні, ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 )) моральну шкоду в розмірі 1 000 гривень.

В іншій частині позовних вимог - відмовити.

Стягнути із фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 (відомості про дату народження відсутні, ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ) на користь держави судовий збір у розмірі 840 грн. 80 коп.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

СУДДЯ О.Р. ЛУЖЕЦЬКА