Справа № 628/7348/20
Провадження № 2-з/635/17/2020
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАНИ

12 листопада 2020 року сел. Покотилівка Харківського району Харківської області

Харківський районний суд Харківської області у складі судді Даниленко Т.П., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову до подання позовної заяви, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 ) звернулась до суду із заявою про забезпечення позову до подання позовної заяви, в якій просить суд забезпечити позов накладенням арешту на нежитлову будівлю літ. «А-1» загальною площею 142,5 кв.м., яка розташована за адресою АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 251; накладенням арешту на земельну ділянку 0,006 га кадастровий номер :00:003:0158, яка розташована за адресою АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 251; накладенням арешту на земельну ділянку 0,0180 га кадастровий номер :00:003:0483, що розташована за адресою АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 251

В обґрунтування заяви про забезпечення позову заявник зазначає, що між нею, ОСОБА_2 та його дружиною ОСОБА_3 , які є учасниками ТОВ Науково-виробнича фірма «ЗІРКА», досягнуто домовленості про передачу товариству належної заявнику нежитлової будівлі літ. «А-1» на земельних ділянках за адресою: АДРЕСА_1 . Організацією передачі нерухомого майна займався учасник ТОВ НВФ «ЗІРКА» - ОСОБА_4 , який запропонував здійснити передачу майна шляхом укладення договорів купівлі-продажу, де він буде представляти її інтереси за довіреністю. 20 серпня 2020 року та 28 серпня 2020 року заявником було підписано дві довіреності, за текстом яких ОСОБА_4 надавалось право вчиняти «необхідні дії для підготовки необхідних документів та продажу ТОВ ВФ «ЗІРКА»». Заявник зазначає, що це не відповідало її вільному волевиявленню, оскільки вона дійсно вирішила продали своє майно, але не будь-кому, а виключно ТОВ НВФ «ЗІРКА», яке з 1992 року є родинним бізнесом. Пізніше заявнику стало відомо, що ОСОБА_4 уклав від її імені договори купівлі-продажу нежитлової будівлі та двох земельних ділянок, які належать заявнику, за якими набувачем була підставна фірма двійник ТОВ ВФ «ЗІРКА», що повністю належана ОСОБА_4 . За даними договорама заявник не отримала жодних виплат, таким чином ОСОБА_4 заволодів майном безкоштовно. Отже, захистити своє порушене право на нерухоме майно, що було безоплатно вилучено у заявника шляхом обману, вона може лише пред`явивши вимогу про повернення його як неоплаченого. У разі відчуження спірного майна заявник може втратити право на його повернення.

Відповідно до ч. 1ст.149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

За ч. 2 ст. 149 ЦПК України, забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має право звернутися до суду.

Згідно ч. 1ст. 153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Частиною 1 ст. 150 ЦПК України встановлені види забезпечення позову, зокрема, накладення арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

За ч.1 ст. 151 ЦПК України заява про забезпечення позову подається в письмовій формі, підписується заявником і повинна містити:

1) найменування суду, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) заявника, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштові індекси, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти, за наявності;

3) предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову;

4) захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності;

5) ціну позову, про забезпечення якого просить заявник;

6) пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення;

7) інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Відповідно до ч.6 ст.151 ЦПК України до заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

За подання до суду заяви фізичною особою про забезпечення позову сплачується судовий збір в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що у 2020 році складає 420 грн. 40 коп.

Заявником не надано доказів сплати судового збору за подання заяви про забезпечення позову у встановленому законом порядку та розмірі.

Крім того, не зазначено офіційні електронні адреси та адреси електронної пошти сторін.

Відповідно до ч. 10 ст. 153 ЦПК України суд, встановивши, що заяву про забезпечення позову подано без додержання вимог статті 151 цього Кодексу, повертає її заявнику, про що постановляє ухвалу.

Отже, у зв`язку з невідповідністю заяви про забезпечення позову вимогам ч.1 ст. 151 ЦПК України та відсутністю підтвердження сплати судового збору, суддя дійшов висновку про повернення заяви про забезпечення позову заявнику.

Крім того, суд вважає за необхідне зазначити, що із відповідною заявою ОСОБА_1 звертається до суду не вперше.

Так, ухвалами Харківського районного суду Харківської області від 29.10.2020 та 04.11.2020 заяви ОСОБА_1 повернуті заявнику, зокрема з підстав несплати судового збору за подання заяви про забезпечення позову.

Суд звертає увагу заявника на те, що згідно частин 1, 3, 4 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання. Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Заходами процесуального примусу відповідно до положень ч. 1 ст. 143 ЦПК України є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених у суді правил, доборосовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання процесуальними правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства.

З огляду на наведене, суд констатує, що заява про забезпечення позову втретє подається до Харківського районного суду Харківської області з порушенням процесуальних вимог щодо її оформлення, а саме: заявником не усунуті недоліки, що стали підставою для повернення заяви згідно ухвал Харківського районного суду Харківської області від 29.10.2020 та 04.11.2020. Таким чином, повторне звернення ОСОБА_1 до Харківського районного суду Харківської області із заявою про забезпечення позову без усунення зазначених в ухвалах суду від 29.10.2020 та 04.11.2020 недоліків, буде розцінено судом, як зловживання процесуальними правами і суд буде зобов`язаний вжити відповідні, передбачені ЦПК України заходи процесуального примусу.

Керуючись статтями 149, 151, 152, 153ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову до подання позовної заяви - повернути заявнику.

Роз`яснити, що повернення заяви про забезпечення позову не перешкоджає повторному зверненню з відповідною заявою про забезпечення позову, поданою з додержанням вимог статті 151 ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

До початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня одержання копії цієї ухвали через Харківський районний суд Харківської області до Харківського апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Суддя Т.П. Даниленко