№ провадження 2/646/604/2020
Справа № 646/7262/17
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11.11.20 року м.Харків

Червонозаводський районний суд м.Харкова у складі:

Головуючого судді Теслікової І.І.,

за участю секретаря Бєлівцової О.А.,

розглянувши в підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: Перша Харківська міська нотаріальна контора, ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , про визнання частки померлого у праві спільної сумісної власності, визнання права власності на ј частку квартири в порядку спадкування за законом, витребувати ј частки з чужого незаконного володіння,-

встановив:

В провадженні Червонозаводського районного суду Харківської області перебуває вказана цивільна справа.

17.09.2020 року через канцелярію суду представником позивача було подано позовну заяву (уточнену) до ОСОБА_2 , ОСОБА_6 , ОСОБА_3 , треті особи: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Гібадулова Лариса Августинівна, Перша Харківська міська нотаріальна контора, ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , про визнання договору дарування частково недійсним, визнання частки померлого у праві спільної сумісної власності, визнання права власності на ј частку квартири в порядку спадкування за законом, витребування ј частки з чужого незаконного володіння.

В судове засідання сторони не з`явились.

Дослідивши матеріали справи в межах поданого клопотання, суд приходить до наступного.

Відповідно до ст.49 ЦПК України, сторони користуються рівними процесуальними правами. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу:

1) позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу;

2) позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження;

3) до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Таким чином, положеннями вищевказаної статті не передбачено право позивача на подання позовної заяви уточненої.

Слід звернути увагу, що зі змісту поданої позовної заяви (уточненої) вбачається, що позивачем змінено позовні вимоги, а саме заявлено додаткову вимогу про визнання договору частково недійсним. Більше того, в уточненій позовній заяві відповідачем також заявлено ОСОБА_6 та третьою особою нотаріуса.

При цьому, в позовній заяві (уточненій) представник позивача посилається на норм ЦПК, які визначають порядок подання заяви про зміну предмету або підстав позову.

В той же час, у позовній заяві (уточненій) представником позивача не обґрунтовано обставини, у зв`язку з якими змінився предмет або підстави позову.

Так, згідно із постановою Верховного Суду у справі № 922/404/19 від 09.07.2020 року, зроблено висновок: «позовом є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову. При цьому під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

При цьому, в попередній редакції позовної заяви, яку прийнято до розгляду ухвалою суду від 30.10.2019 року, були відсутні позовні вимоги про визнання частково недійсним договору дарування, ОСОБА_6 не мала статусу відповідача у справі, а приватний нотаріус ХМНО Гібадулова Л.А. третьої особи.

Крім того, нова редакція позовної заяви зазначена представником позивача як уточнена.

Судом враховується правова позиція Верховного Суду викладена у Постанові від 03.08.2020 року у справі № 911/2139/19 згідно до якої, процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про "доповнення" або "уточнення" позовних вимог, або заявлення "додаткових" позовних вимог і т.п.

Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: подання іншого (ще одного) позову, чи збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи об`єднання позовних вимог, чи зміну предмета або підстав позову.

Елементом права на справедливий судовий розгляд є право на доступ до суду. Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що це право не є абсолютним і може підлягати обмеженням. Такі обмеження допускаються з огляду на те, що за своїм характером право доступу до суду потребує регулювання з боку держави. Для такого регулювання Держави-учасниці Конвенції мають певну свободу розсуду, але застосовані ними обмеження не повинні звужувати чи не применшувати можливості доступу до суду в такий спосіб або настільки, що нівелюється сама сутність цього права (див. mutatis mutandis рішення у справі «Принц Ліхтенштейну Ганс-Адамс ІІ проти Німеччини» («Prince Hans-Adam II Of Liechtenstein v. Germany») від 12 липня 2001 року, заява № 42527/98, § 44).

З урахуванням того, що в уточненій позовній заяві фактично заявлені нові позовні вимоги немайнового характеру, що стосується прав відповідачів, то їх повернення не обмежує прав позивача на звернення із позовом в загальному порядку.

Таким чином, з урахуванням вищевикладеного та з урахуванням того, що подана позивачем позовна заява (уточнена) не відповідає вимогам ст.49 ЦПК України, вона підлягає поверненню.

Керуючись ст.49,260,261 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В :

Відмовити у прийнятті позовної заяви (уточненої) ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_6 , ОСОБА_3 , треті особи: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Гібадулова Лариса Августинівна, Перша Харківська міська нотаріальна контора, ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , про визнання договору дарування частково недійсним, визнання частки померлого у праві спільної сумісної власності, визнання права власності на ј частку квартири в порядку спадкування за законом, витребування ј частки з чужого незаконного володіння - повернувши її позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: І.І. Теслікова