КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 761/6593/17 Головуючий у суді першої інстанції: Осаулов А.А.
№ апеляційного провадження: 22-ц/824/593/2020 Доповідач у суді апеляційної інстанції: Волошина В.М.
У Х В А Л А

02 листопада 2020 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого Волошиної В.М.

Суддів Слюсар Т.А., Мостової Г.І.

Секретаря судового засідання Рудик О.Л.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві питання про виправлення описки та арифметичної помилки у постанові Київського апеляційного суду від 21 вересня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди внаслідок залиття.

Заслухавши доповідь судді Волошиної В.М., перевіривши матеріали справи, колегія суддів,

в с т а н о в и л а :

У лютому 2017 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди внаслідок залиття її квартири, з урахуванням уточнених вимог просила стягнути з відповідачів у солідарному порядку на її користь 119 635,00 грн. на відшкодування завданої майнової шкоди, 100 000,00 грн. на відшкодування моральної шкоди.

Рішенням Шевченківського районного суду міста Києва від 08 листопада 2018 року позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди внаслідок залиття задоволено частково.

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 у відшкодування матеріальної шкоди внаслідок залиття в розмірі - 76 016 грн. 00 коп., коштів моральної шкоди в розмірі - 3 000 грн. 00 коп., витрати за проведення оцінки майнового збитку в сумі - 2 500 грн. 00 коп. та судовий збір в сумі - 1 519 грн. 16 коп., а всього в розмірі - 83 035 грн. 16 коп. В задоволенні іншої частини позовних вимог про стягнення матеріальної та моральної шкоди відмовлено.

Не погоджуючись з ухваленим рішенням суду першої інстанції, відповідачка ОСОБА_2 подала апеляційну скаргу.

За результатом розгляду апеляційної скарги ОСОБА_2 Київським апеляційним судом прийнято постанову від 21 вересня 2020 року, якою рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 08 листопада 2018 року скасовано і ухвалено нове судове рішення про часткове задоволення позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири задоволено частково. Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 17 137,50 грн. на відшкодування майнової шкоди, 2 250,00 грн. на відшкодування моральної шкоди. Стягнуто з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 5 712,50 грн. на відшкодування майнової шкоди, 750,00 грн. на відшкодування моральної шкоди. В іншій частині вимог ОСОБА_1 відмовлено. Змінено розподіл судових витрат.

Колегією суддів з власної ініціативи порушено питання про виправлення описки та арифметичної помилки у постанові Київського апеляційного суду від 21 вересня 2020 року.

У судовому засіданні позивачка ОСОБА_1 , відповідачка ОСОБА_2 та її представник за нотаріально посвідченою довіреністю Пархоменко О.О. не заперечували проти виправлення описки та арифметичної помилки у постанові Київського апеляційного суду від 21 вересня 2020 року.

Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився.

У відповідності до вимог статті 269 ЦПК України неявка учасника справи у судове засідання не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень у судове рішення, а тому колегія суддів вважає можливим слухати справу у його відсутності.

Ухвалене у справі рішення має бути гранично повним, ясним, чітким. Помилки у тексті судового рішення, що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунені судом, який ухвалив рішення.

За правилами статті 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою осіб, які беруть участь у справі, виправити допущені у судовому рішення описки чи арифметичні помилки.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер.

Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифр, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення, у зв`язку із використанням несправної техніки тощо.

Як встановлено колегією суддів судової палати з розгляду цивільних справ, що в сьомому, восьмому абзацах резолютивної частини постанови Київського апеляційного суду від 21 вересня 2020 року допущено арифметичну помилку у визначенні результату підрахунку судового збору, замість 54,15 грн. зазначено 71,00 грн., а також в частині витрати, пов`язані з рецензуванням звіту, замість 742,50 грн. зазначено 640,50 грн.

Допущена арифметична помилка у рішенні суду має істотний характер та підлягає виправленню.

Крім того, у вступній та резолютивній частин проголошеної постанови Київського апеляційного суду від 21 вересня 2020 року допущена описка, зумовлена неправильним написанням номеру апеляційного провадження, замість 22-ц/824/593/2020 зазначено 22-ц/824/4107/2019.

Ураховуючи наведене, Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ вважає за необхідне з власної ініціативи виправити описку та арифметичну помилку, допущену у постанові Київського апеляційного суду від 21 вересня 2020 року за результатом розгляду апеляційної скарги ОСОБА_2 на рішенням Шевченківського районного суду міста Києва від 08 листопада 2018 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди внаслідок залиття квартири.

Керуючись ст. ст. 269, 381 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Виправити в сьомому, восьмому абзацах резолютивної частини постанови Київського апеляційного суду у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних від 21 вересня 2020 року арифметичну помилкута вважати правильним:

«Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 54,15 грн.»

«Стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 витрати, пов`язані з рецензуванням звіту в розмірі 742,50 грн.».

Виправити у вступній та резолютивній частин постанови Київського апеляційного суду від 21 вересня 2020 року описку, та замість номера апеляційного провадження « 22-ц/824/4107/2019» вважати правильним « 22-ц/824/593/2020».

Ухвала може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її прийняття. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Головуючий

Судді: