КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
755/5333/20 Доповідач-Чобіток А.О.
У Х В А Л А

09 листопада 2020 року Київський апеляційний суд у складі судді Чобіток А.О., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 17 липня 2020 року, яка містить клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання недійсними договору позики та договору іпотеки,-

у с т а н о в и в :

У провадженні суду першої інстанції перебуває вищевказана справа.

У підготовчому засіданні, яке відбулось 16.07.2020 року, судом постановлено ухвалу із занесенням її до протоколу судового засідання про часткове задоволення клопотання представника позивача ОСОБА_2 - ОСОБА_3 про допит заявлених свідків, окрім позивача ( а.с. 156-159).

Процедурні питання, пов`язані з рухом справи в суді першої інстанції, клопотання та заяви осіб, які беруть участь у справі, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення або закриття провадження у справі, залишення заяви без розгляду, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал (частина друга статті 258 ЦПК України).

Відповідно до частин четвертої, п`ятої та восьмої статті 259 ЦПК України ухвали суду, які оформлюються окремим документом, постановляються в нарадчій кімнаті, інші ухвали суд може постановити, не виходячи до нарадчої кімнати.

Ухвали суду, постановлені окремим документом, підписуються суддею (суддями) і приєднуються до справи. Ухвали, постановлені судом, не виходячи до нарадчої кімнати, заносяться до протоколу судового засідання.

Відповідно до частин 10 ст. 268 ЦПК України, в ухвалі, яку суд постановляє без виходу до нарадчої кімнати, оголошуються висновок суду та мотиви, з яких суд дійшов такого висновку.

Згідно із ч. 2 ст. 116 ЦПК України, способами забезпечення судом доказів є допит свідків.

Перелік ухвал, на які можуть бути подані скарги окремо від рішення суду, передбачені статтею 353 ЦПК України.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 353 ЦПК України, окремо від рішення суду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції щодо забезпечення доказів.

Наведене свідчить, що ухвала суду із занесенням її до протоколу судового засідання про допит свідків, підлягає апеляційному оскарженню.

Указана правова позиція узгоджується із висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 05 лютого 2019 року в справі № 903/381/18 та в постанові від 23.09.2020 року в справі №756/12128/15.

Не погодившись з протокольною ухвалою суду від 16.07.2020 року про часткове задоволення клопотання представника позивача ОСОБА_2 - ОСОБА_3 про допит заявлених свідків, окрім позивача , 30.10.2020 року відповідач ОСОБА_1 направив апеляційну скаргу, яка містить клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, мотивоване тим, що ухвала суду про часткове задоволення клопотання представника позивача ОСОБА_2 - ОСОБА_3 про допит заявлених свідків була постановлена протокольно 16.07.2020 року, оскільки ухвала про виклик або допит свідків стороні відповідача не вручалась, то він має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Відповідно до ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Згідно із ст. 123 ЦПК України, перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Як убачається з матеріалів справи, а саме - протоколу судового засідання від 16.07.2020 року, у якому розглядалось клопотання представника позивача ОСОБА_2 - ОСОБА_3 про допит заявлених свідків, то в даному судовому засіданні були присутні як ОСОБА_1 , так і його представник - адвокат Алданов Ю.В., судом першої інстанції за результатами розгляду вказаного клопотання у присутності вказаних осіб проголошено протокольну ухвалу.

Отже, зважаючи на норми ч. 1 ст. 354 ЦПК України, останнім днем подачі апеляційної скарги на протокольну ухвалу від 16.07.2020 року було 31 липня 2020 року.

Проте апеляційна скарга була направлена відповідачем лише 30.10.2020 року, тобто з пропуском строку на апеляційне оскарження.

Ураховуючи ту обставину, що в судовому засіданні, яке відбулось 16.07.2020 року судом було проголошено ухвалу і при проголошенні були присутні відповідач та його представник, який є адвокатом, то постановлення ухвали не окремим документом, а із занесенням її до протоколу судового засідання, не змінює відлік перебігу процесуального строку, який в даному випадку обчислюється з наступного дня після проголошення ухвали суду.

Зважаючи на викладене, указані відповідачем причини пропуску строку на апеляційне оскарження не можуть бути визнані поважними.

Частинами 2, 3 ст. 354 ЦПК України визначено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу. Апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Оскільки вказані відповідачем причини пропуску строку на апеляційне оскарження визнані неповажними, то відповідно до ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, а ОСОБА_1 має право подати заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження з зазначенням інших підстав для поновлення строку на ухвалу суду від 16.07.2020 року, підтверджених належними доказами.

Попередити відповідача про те, що в разі неподання заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження з зазначенням інших підстав для його поновлення, підтверджених належними доказами або якщо, вказані причини пропуску строку будуть визнані неповажними, відповідно до ст. 358 ЦПК України у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

Керуючись ст. ст. 354, 357,358 ЦПК України, -

у х в а л и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 17 липня 2020 року залишити без руху строком не більше ніж на десять днів з дня отримання ухвали.

Ухвала оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Суддя: А.О. Чобіток