ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

12 листопада 2020 року м. Черкаси Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів:

Новікова О.М.,

Храпка В.Д. Вініченка Б.Б.

за участю секретаря Чуйко А.В.

розглянувши заяву ОСОБА_1 про роз`яснення постанови Черкаського апеляційного суду від 08 жовтня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ПАТ "Фідобанк" в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ "Фідобанк" Білої Ірини Володимирівни, третя особа: державна установа "Фонд гарантування вкладів фізичних осіб" про визнання дійсними (правомірними) договорів купівлі-продажу,

в с т а н о в и в :

У грудні 2017 року ПАТ «Фідобанк» звернулось до суду з позовом до ОСОБА_1 про визнання недійсним нікчемного правочину, зокрема договору купівлі-продажу нерухомого майна від 26 листопада 2015 року на підставі ст. 228 ЦК України, п. 3 ч. 3 ст. 38 Закону України «Про систему гарантування вкладів фізичних осіб», укладеного між ОСОБА_1 та ПАТ «Фідобанк».

У червні 2018 року ОСОБА_1 звернулась із зустрічним позовом до ПАТ «ФІДОБАНК», третя особа: державна установа «Фонд гарантування вкладів фізичних осіб» про визнання правомірними (дійсними) договорів купівлі-продажу.

Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 09 липня 2019 року первісний позов банку залишено без розгляду.

Заочним рішенням Придніпровського районного суду м. Черкаси від 12 листопада 2019 року позовні вимоги ОСОБА_1 до ПАТ «ФІДОБАНК», третя особа: державна установа «Фонд гарантування вкладів фізичних осіб» задоволено.

Визнано дійсним договір купівлі-продажу нежитлової будівлі від 26 листопада 2015 року, укладений між ПАТ «ФІДОБАНК» та ОСОБА_1 , посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Авдієнком В.В. за реєстраційним номером № 3518.

Визнано дійсним договір купівлі-продажу земельної ділянки від 26 листопада 2015 року, укладений між ПАТ «ФІДОБАНК» та ОСОБА_1 , посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Авдієнком В.В. за реєстраційним номером № 3522.

Стягнуто з ПАТ «ФІДОБАНК» на користь ОСОБА_1 судові витрати за надання правничої допомоги у сумі 17 868,00 грн.

Постановою Черкаського апеляційного суду від 08 жовтня 2020 року заочне рішення суду першої інстанції скасовано та ухвалено нове рішення, яким позовні вимоги ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Фідобанк», Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ "Фідобанк" Білої Ірини Володимирівни, третя особа: державна установа "Фонд гарантування вкладів фізичних осіб", про визнання дійсними (правомірними) договорів купівлі-продажу залишено без задоволення.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПАТ «Фідобанк» судовий збір у розмірі 1 563,95 грн.

З посиланням на положення ст. 271 ЦПК України заявниця просить роз`яснити постанову Черкаського апеляційного суду від 08 жовтня 2020 року в частині, що стосується наступного:

1.Які ж ознаки нікчемності правочину присутні у договорах купівлі-продажу № 3518 та № 3522?

2.ПАТ «Фідобанк» продав ОСОБА_1 нерухомість 26 листопада 2015 року, а рішення про його ліквідацію прийнято 02 липня 2018 року. Яким чином апеляційний суд прийшов до висновку, що продаж здійснив неплатоспроможний банк?

3.Які докази взяв за основу апеляційний суд, стверджуючи, що нерухомість продана на 20 % дешевше за ринкову ціну, адже експертиза - 2, виконана суб`єктом оціночної діяльності ПП «ТА Експерт-Сервіс», повноваження якого, як і правильність оцінки, не перевірені нотаріусом, і наслідки оцінки якої не внесені в реєстр Фонду державного майна України, що є обов`язковим для належних (дійсних) оцінок?

4.Незрозуміло, чим, на думку апеляційного суду, конкретно суд першої інстанції порушив норми матеріального права і як саме та в чому не дотримався процесуальних норм?

5.Які конкретно обставини справи апеляційний суд вважає недослідженими судом першої інстанції, враховуючи, що відповідачі проігнорували вимогу суду надати до суду матеріали різної оцінки однієї і тієї ж нерухомості трьома експертизами?

6.Оспорювані договори були належним чином посвідчені нотаріально, то чому апеляційний суд посилається на ст. 220 ЦК України «Правові наслідки недодержання вимоги закону про нотаріальне посвідчення договору»?

7.Чому апеляційний суд посилається на ч. 2 ст. 221 ЦК України про відсутність схвалення правочину, адже договори купівлі-продажу укладалися за взаємною згодою і були схвалені сторонами і яке відношення до правочинів має «неповнолітня особа» і хто є ця «неповнолітня особа»?

8.ОСОБА_1 є інвалідом 2 групи і держава звільнила її від сплати судового збору на підставі п. 9 ч. 1 ст. 5 ЗУ «Про судовий збір». Чому апеляційний суд стягнув із ОСОБА_1 кошти за сплату судового збору?

9.До якої судової касаційної інстанції і в який термін може заявниця оскаржити рішення Черкаського апеляційного суду по справі № 711/11350/17?

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи, обговоривши доводи клопотання, колегія суддів вважає, що зазначена заява підлягає до часткового задоволення.

Відповідно до ч. 1 ст. 271 ЦПК за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення.

Відповідно до роз`яснень, викладених у п. 21 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі», роз`яснення рішення суду можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Суд може відмовити у роз`ясненні рішення, якщо воно не припускає різного тлумачення, незрозумілість рішення зумовлена неуважністю прочитання тексту рішення, правовою безграмотністю, або у випадку, коли судове рішення не підлягає роз`ясненню.

Таким чином, виходячи із системного тлумачення положень чинного законодавства, роз`яснено може бути рішення суду у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення. Тобто, роз`яснення рішення суду це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового акта і викладенні рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі.

За змістом ст. 271 ЦПК України та з врахуванням наведених роз`яснень, які містяться в зазначеній вище Постанові Пленуму Верховного Суду України, роз`яснення рішення - це більш повний, ясний, зрозумілий виклад тих пунктів рішення, які підлягають виконанню та розуміння яких викликає труднощі.

Обставини, на які посилається заявник в обґрунтуванні своїх вимог, не є підставою для роз`яснення судового рішення, оскільки не містять труднощів в розумінні та виконанні.

З огляду на викладене, доводи ОСОБА_1 не містять підстав для роз`яснення судового рішення в порядку, визначеному ст. 271 ЦПК України.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматися як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (пункт 23 рішення ЄСПЛ від 18 липня 2006 року у справі «Проніна проти України»).

Разом з тим, судова колегія погоджується з доводами заявника в частині розподілу судових витрат.

Статтею 269 ЦПК України передбачено право суду з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Постановою Черкаського апеляційного суду від 08 жовтня 2020 року заочне рішення суду першої інстанції скасовано та ухвалено нове рішення, яким позовні вимоги ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Фідобанк», Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ "Фідобанк" Білої Ірини Володимирівни, третя особа: державна установа "Фонд гарантування вкладів фізичних осіб", про визнання дійсними (правомірними) договорів купівлі-продажу залишено без задоволення.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства «Фідобанк» судовий збір у розмірі 1 563,95 грн.

Однак в частині розподілу судових витрат допущено описку, яку колегія суддів за своєї ініціативи вважає за можливе виправити в порядку ст. 269 ЦПК України.

Відповідно до частин першої та другої статті 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Отже, виправлення допускається виключно щодо двох видів помилок - описок та помилок арифметичного характеру.

За змістом вказаної статті описка це мимовільна (випадкова) помилка в рішенні, яка допущена при його викладенні. Описка це також помилка у правописі, у розділових знаках, у смисловому викладенні речення. Тому описками є мимовільні, граматичні, орфографічні і стилістичні помилки, які викликають неточне викладення змісту рішення суду. До них можна віднести викривлення, допущені у прізвищі судді, прізвищі, імені та по батькові сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, неправильні звороти мови, стилістично неправильно складені речення, розділові знаки, якщо вони викривляють дійсний зміст рішення.

Арифметична помилка це помилка у підрахунках. Під поняттям «підрахунок» слід розуміти арифметичні дії: додавання, віднімання, множення, ділення.

Описка та арифметична помилка - це помилки, які свідчать, що рішення суду є неточним. Виправлення описок та арифметичних помилок у судовому рішенні здійснюється тим судом, який його ухвалив, не змінюючи сутності цього рішення.

Суд апеляційної інстанції в своїй постанові ухвалив стягнути з позивачки на користь відповідача (апелянта) 1 563, 95 грн. судових витрат.

Разом із тим, під час виготовлення та оформлення вказаної постанови допущено описку, а саме помилково зазначено позивача ОСОБА_1 в якості особи, яка має компенсувати витрати по сплаті судового збору за розгляд апеляційної скарги.

Відповідно до посвідчення № НОМЕР_1 ОСОБА_1 є особою з інвалідністю 2 групи з 01 липня 2003 року. Термін дії даного посвідчення безтерміновий. (а.с. 149, т.1)

Від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються особи з інвалідністю I та 2 груп, законні представники дітей-інвалідів і недієздатних інвалідів (пункт 9 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», у редакції, чинній на час розгляду справи судом апеляційної інстанції).

Тобто судовий збір, за розгляд даної справи, компенсується за рахунок держави.

Таким чином, за правилами статті 269 ЦПК України допущена описка підлягає виправленню шляхом викладення мотивувальної частини постанови Черкаського апеляційного суду від 08 жовтня 2020 року в частині розподілу судових витрат, а саме замість «стягнути з ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства «Фідобанк» судовий збір у розмірі 1 563,95 грн.» слід вважати вірним «компенсувати за рахунок держави на користь Публічного акціонерного товариства «Фідобанк» судовий збір у розмірі 1 563,95 грн.»

Можливість внесення описки у постанову суду за подібних обставин справи підтверджена у постанові Верховного Суду від 02 жовтня 2019 року у справі №638/4420/16.

Керуючись ст. ст. 35, 268, 269, 271, 381 ЦПК України, ст. 5 Закону України «Про судовий збір», апеляційний суд

у х в а л и в :

Клопотання ОСОБА_1 про роз`яснення судового рішення задовольнити частково.

Відмовити в роз`ясненні постанови Черкаського апеляційного суду від 08 жовтня 2020 року.

Внести з ініціативи суду виправлення в постанову Черкаського апеляційного суду від 08 жовтня 2020 року у даній справі.

Виправити допущену в постанові Черкаського апеляційного суду від 08 жовтня 2020 року описку, а саме замість «стягнути з ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства «Фідобанк» судовий збір у розмірі 1 563,95 грн.» слід вважати вірним «компенсувати за рахунок держави на користь Публічного акціонерного товариства «Фідобанк» судовий збір у розмірі 1 563,95 грн.»

Ухвала може бути оскаржена до суду касаційної інстанції з підстав та на умовах, передбачених статтею 389 Цивільного процесуального кодексу України.

Судді