Справа № 307/3280/20
Провадження № 2-з/307/49/20
У Х В А Л А

12 листопада 2020 року м. Тячів

Тячівський районний суд Закарпатської області в особі головуючої судді Стецюк М.Д., за участю секретаря судового засідання Цех Г.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Тячів заяву ОСОБА_1 , в інтересах якої звернулася адвокат Кохман М.В., про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача приватний нотаріус Тячівського районного нотаріального округу Закарпатської області Крец М.Ю., третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача ОСОБА_3 , третя особа Орган опіки та піклування Тячівської районної держаної адміністрації про визнання недійсним договору купівлі-продажу будівлі та земельної ділянки,

В С Т А Н О В И В:

06 листопада 2020 року до Тячівського районного суду Закарпатської області надішла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача приватний нотаріус Тячівського районного нотаріального округу Закарпатської області Крец М.Ю., третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача ОСОБА_3 , третя особа Орган опіки та піклування Тячівської районної держаної адміністрації про визнання недійсним договору купівлі-продажу будівлі та земельної ділянки.

12 листопада 2020 року представник позивача адвокат Кохман М.В. подала в інтересах позивачки ОСОБА_1 заяву про забезпечення позову в якій просить суд накласти арешт на будинок АДРЕСА_1 та земельну ділянку за адресою АДРЕСА_1 площею 0,0907 га, кадастровий номер :03:002:0004 та одночасно просить визначити розмір зустрічного забезпечення не більше 5000 гривень, так як у неї на утриманні двоє дітей і вона не має ніякого більше нерухомого і рухомого майна.

В заяві зазначила, що предметом позову є визнання недійсним внаслідок фіктивності договору купівлі-продажу від 28.08.2020 року будівлі АДРЕСА_1 та купівлі-продажу земельної ділянки, на якій розташований даний будинок. Вона є законним представником її трьох дітей: неповнолітнього сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а також малолітніх: сина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та доньки ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_3 , яких порушуються конституційні права зокрема право на житло, право на отримання ними виховання, розвитку, матеріального забезпечення з боку батьків, що настало внаслідок укладення нею оспорюваних безоплатних договорів під психологічним та фізичним тиском колишнього чоловіка ОСОБА_3 , за яким право власності на її будинок разом з землею перейшло до його рідного брата відповідача ОСОБА_2 . На даний час відповідач ОСОБА_2 разом з її колишнім чоловіком намагаються продати будинок, виставили об`яву про його продаж негайно. А тому вважає,що є реальна загроза того, що невжиття накладення арешту на будинок та земельну ділянку у разі його продажу ОСОБА_2 унеможливить виконання рішення суду про визнання договорів недійсними чим буде нанесена суттєва матеріальна шкода їй та її трьом неповнолітнім дітям, оскільки цей будинок може бути гарантією та джерелом отримання дітьми матеріального забезпечення у вигляді аліментів від батька трьох дітей. Просить постановити ухвалу суду, якою накласти арешт на вищевказаний будинок та земельну ділянку.

Учасники справи в порядку ст.153 ч.1 ЦПК України в судове засідання не викликалися.

На підставі ст.247 ч.2 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Розглянувши заяву про забезпечення позову, суд дійшов наступного висновку.

Згідно зі ст.149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Зазначена правова норма прямо визначає як форму і порядок звернення до суду із заявою про вжиття заходів забезпечення позову, так і підстави для його забезпечення.

Загальною підставою для вжиття заходів забезпечення позову є наявність обставин, які свідчать або дозволяють достовірно припустити, що невжиття таких заходів може істотно утруднити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Як вбачається з матеріалів справи предметом позову є визнання недійсним договіру купівлі-продажу будівлі магазину та перукарні, яка знаходиться за адресою АДРЕСА_1 від 28 серпня 2020 року посвідченого приватним нотаріусом Тячівського районного нотаріального округу Крец М.Ю. та зареєстровано в реєстрі за № 5444, та визнання недісним договору купівлі-продажу земельної ділянки кадастровий номер :03:002:0004, площею 0,0907 га, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 від 28 серпня 2020 року посвідченого приватним нотаріусом Тячівського районного нотаріального округу Крец М.Ю. та зареєстровано в реєстрі за № 5441.

Згідно п.1 ч.2 ст.150 ЦПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Згідно п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 року № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» зазначено, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу позивача та відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Відповідно до п. 6 Постанови Пленуму ВСУ №9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» особам, які беруть участь у справі, має бути гарантована реальна можливість захистити свої права при вирішенні заяви про забезпечення позову.

При розгляді заяви про забезпечення позову шляхом накладення арешту на нерухоме майно, суд враховує практику Європейського суду з прав людини. Так, згідно п. 43 Рішення по справі "Шмалько проти України" право на суд одним з аспектів якого є право на доступ, тобто право подати позов з приводу цивільно-правових питань до суду. Однак це право було б ілюзорним, якби правова система держави допускала, щоб остаточне судове рішення, яке має обов`язкову силу, не виконувалося на шкоду одній зі сторін. Таким чином, невжиття заходів забезпечення позову, може призвести до утруднення виконання рішення суду, а відтак й до порушення права особи на до доступ до правосуддя, в аспекті ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно ч.1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Для належної реалізації завдань цивільного судочинства слугує зокрема те, що відповідно до ст.124 Конституції України судові рішення є обов`язковим до виконання на всій території України. Таким чином, порушене, невизнане, оспорюване право особи може буде захищене та відновлене тільки після реального виконання рішення суду, яким спір буде вирішено по суті.

Враховуючи викладене, приймаючи до уваги предмет розгляду даної справи, суд вважає вимоги представника позивача про вжиття заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на спірне нерухоме майно співмірними із заявленими позовними вимогами, вбачає імовірність ускладнення виконання або невиконання судового рішення у випадку не задоволення судом в цій частині заяви представника позивача.

Суд вважає обґрунтованими побоювання позивача щодо можливості відчуження спірного майна, що може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся у разі ухвалення рішення його на користь.

У відповідності до ч.ч. 1, 5, 8, 9, 10 ст. 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

Строк надання зустрічного забезпечення визначається судом та не може перевищувати десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову або ухвали про зустрічне забезпечення, якщо інше не випливає зі змісту заходів зустрічного забезпечення.

Особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову із застосуванням зустрічного забезпечення, протягом визначеного судом строку має надати суду документи, що підтверджують надання зустрічного забезпечення.

Якщо особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову, не виконує вимоги суду щодо зустрічного забезпечення у визначений судом строк, суд скасовує ухвалу про забезпечення позову та про зустрічне забезпечення.

Враховуючи вищенаведене, а також те, що предметом спору в даній цивільній справі є визнання недійсним договору купівлі-продажу будівлі та земельної ділянки та існує реальна загроза неможливості ефективного захисту і поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду, а тому дана заява про забезпечення позову підлягає до задоволення, шляхом накладення арешту на будівлю, магазин та перукарня, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та земельну ділянку, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , площею 0,0907 га, кадастровий номер :03:002:0004, шляхом заборони відчуження до набрання законної сили рішенням суду по суті спору, крім того суд вважає за доцільне визначити позивачеві розмір зустрічного забезпечення у сумі 5000, 00 грн.

Керуючись ст.ст. 149-154, 247 ч.2, 260 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Заяву представника позивача адвоката Кохман М.В. про забезпечення позову - задовольнити.

Накласти арешт на будівлю, магазин та перукарня, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та земельну ділянку, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , площею 0,0907 га, кадастровий номер :03:002:0004, шляхом заборони відчуження до набрання законної сили рішенням суду по суті спору.

Застосувати зустрічне забезпечення, зобов`язавши ОСОБА_1 внести на депозитний рахунок суду суму зустрічного забезпечення в розмірі 5000,00 грн. протягом строку, що не перевищує десяти днів з дня постановлення ухвали та зобов`язати позивача у вказаний строк надати до суду документи, що підтверджують надання зустрічного забезпечення.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання ним ухвали суду щодо зустрічного забезпечення позову у встановлений строк заходи забезпечення позову будуть скасовані.

Примірник ухвали про забезпечення позову залежно від виду вжитих заходів одночасно з направленням заявнику направляється судом для негайного виконання всім особам, яких стосуються заходи забезпечення позову і яких суд може ідентифікувати, а також відповідним державним та іншим органам для вжиття відповідних заходів.

Ухвала на підставі частини першої статті 157 Цивільного процесуального кодексу України підлягає негайному виконанню з дня її проголошення незалежно від оскарження і відкриття виконавчого провадження.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги на ухвалу, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду в 15-денний строк з дня її проголошення (складання), при цьому відповідно до п.п.15.5 п. 15 розділу 13 «Перехідні положення» ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Стягувач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , жителька: АДРЕСА_2 , ідентифікаційний код - НОМЕР_1 ,

Боржник ОСОБА_2 , житель: АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_2 ,

Строк пред`явлення до виконання ухвали суду про забезпечення позову три роки.

Суддя: М.Д.Стецюк