У х в а л а

16 листопада 2020 року

м. Київ

справа № 753/13254/17-ц

провадження № 61-16705 ск 20

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Гулька Б. І. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 03 лютого 2020 року та постанову Київського апеляційного суду від 02 вересня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування моральної шкоди; зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист честі, гідності, ділової репутації та відшкодування моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 03 лютого 2020 року позов ОСОБА_2 задоволено частково. У задоволенні зустрічного позову ОСОБА_1 відмовлено.

Постановою Київського апеляційного суду від 02 вересня 2020 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково. Рішення Дарницького районного суду м. Києва від 03 лютого 2020 року скасовано у частині задоволення позову ОСОБА_2 та ухвалено у цій частині нове судове рішення. У задоволенні позову ОСОБА_2 відмовлено. У іншій частині рішення Дарницького районного суду м. Києва від 03 лютого 2020 року залишено без змін.

09 листопада 2020 року до Верховного Суду через засоби поштового зв`язку ОСОБА_1 подано касаційну скаргу, в якій заявник просить судові рішення попередніх інстанції скасувати у частині відмови у задоволенні зустрічного позову, прийняти нову постанову про задоволення зустрічного позову.

До касаційної скарги заявником додано клопотання про поновлення строку

на касаційне оскарження судового рішення. На обґрунтування поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження заявник посилається на те, що строк пропущено з поважних причин, оскільки ним у жовтні 2020 року було подано касаційну скаргу до суду касаційної інстанції, проте ухвалою Верховного Суду у складі Касаційного цивільного суду від 29 жовтня 2020 року його касаційну скаргу було визнано неподаною та повернуто, відповідно до пункту 4 частини четвертої статті 393 ЦПК України. Вважає зазначені підстави поважними.

Відповідно до статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку

на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску

з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

Зважаючи на те, що строк на касаційне оскарження судових рішень заявником пропущено з поважних причин, вважаю за можливе його поновити.

Подана касаційна скарга не може бути прийнята судом касаційної інстанції

до розгляду та вирішення питання про відкриття касаційного провадження, оскільки у порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку та розмірі.

Разом з тим, до касаційної скарги заявником додано клопотання у якому порушує питання про звільнення його від сплати судового збору,

з посиланням скрутний майновий стан. На підтвердження вказаної обставини, заявник надав копію довідки приватного вищого навчального закладу «Інститут екології економіки і права» від 09 січня 2020 року про доходи

ОСОБА_1 за 2019 рік, які становлять 21 354 грн 10 коп. та копію податкової декларації про майновий стан і доходи за 2019 рік.

Згідно із частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж

до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи

за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними

чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Наведені заявником доводи та надані докази не дають достатніх підстав для звільнення його від сплати судового збору, що відповідає статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливі для всіх учасників процесу.

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору необхідно відмовити, оскільки ним не надано достатніх доказів

на підтвердження його майнового стану.

У зв`язку з наведеним заявникові потрібно сплатити судовий збір за подання касаційної скарги.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Згідно з частиною першою статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Станом на 01 січня 2017 року прожитковий мінімум для працездатних осіб був встановлений у розмірі 1 600 грн.

Згідно із підпунктом 1 пункту 5 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви про захист честі та гідності фізичної особи, ділової репутації фізичної або юридичної особи, а саме немайнового характеру, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Підпунктом 1 пункту 5 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання до суду позовної заяви про захист честі та гідності фізичної особи, ділової репутації фізичної або юридичної особи, а саме майнового характеру, ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до абзацу другого пункту 21 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ

від 17 жовтня 2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», відповідно до якого у разі якщо

в апеляційному або в касаційному порядку оскаржується судове рішення, яке прийнято за наслідками розгляду первісного і зустрічного позовів, то якщо заявник не згоден із таким рішенням у частині розгляду вимог за обома зазначеними позовами, судовий збір має сплачуватися ним так само

з урахуванням результатів розгляду як первісного, так і зустрічного позовів.

Як убачається із змісту касаційної скарги, заявник не погоджується із судовими рішеннями, які прийнято за наслідками розгляду зустрічного позову.

Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду касаційної скарги на рішення суду; заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви в розмірі оспорюваної суми, таким чином (640 грн + 1 500 грн)*200% =

4 280 грн).

Ураховуючи характер спору та клопотання у скарзі, заявникові необхідно сплатити судовий збір за подання касаційної скарги у розмірі 4 280 грн.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду

у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УК

у Печерському районі, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, номер рахунку отримувача (стандарт ІВАN): UA0026007, ККДБ: 22030102, найменування платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)», символ звітності банку: 207.

На підтвердження сплати судового збору до Верховного Суду необхідно надати оригінал квитанції про сплату судового збору або документи,

що підтверджують підстави звільнення від його сплати відповідно до закону.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про

що суддею постановляється відповідна ухвала.

Керуючись статтями 136, 185, 390, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ :

Клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку

на касаційне оскарження судових рішень задовольнити.

Поновити ОСОБА_1 строк на касаційне оскарження рішення Дарницького районного суду м. Києва від 03 лютого 2020 року

та постанови Київського апеляційного суду від 02 вересня 2020 року.

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення

від сплати судового збору відмовити.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 03 лютого 2020 року та постанову Київського апеляційного суду від 02 вересня 2020 року залишити без руху.

Надати для усунення зазначених вище недоліків строк до 16 грудня

2020 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Б. І. Гулько