УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"11" листопада 2020 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді Гаврилової О.В.,

за участю секретаря - Передрій І.В.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі суду в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва клопотання представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Штеренберг О.О. про прийняття заяви про збільшення позовних вимог, поданої в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Акціонерне товариство «Український будівельно-інвестиційний банк», про визнання квартири спільним сумісним майном та визнання права власності на Ѕ частину квартири придбаної за час шлюбу, -

В С Т А Н О В И В :

Представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Штеренберг О.О. звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 про визнання квартири спільним сумісним майном та визнання права власності на Ѕ частину квартири придбаної за час шлюбу.

Згідно заявлених позовних вимог, представник позивача просить суд:

-визнати чотирикімнатну квартиру за адресою: АДРЕСА_1 (загальна площа квартири: 125,8 кв.м., житлова площа 65,4 кв.м.) спільною сумісною власністю подружжя - ОСОБА_2 та ОСОБА_1 ;

-визнати за ОСОБА_1 право власності на Ѕ частину чотирикімнатної квартири за адресою: АДРЕСА_1 (загальна площа квартири:

125,8 кв.м., житлова площа 65,4 кв.м.).

Ухвалою Дніпровського районного суду м.Києва від 03 вересня 2020 року відкрито провадження в даній справі та призначено справу розгляд справи в порядку загального позовного провадження, до підготовчого засідання.

Ухвалою Дніпровського районного суду м.Києва від 11 листопада 2020 року постановленою без видалення до нарадчої кімнати із занесенням до протоколу судового засідання залучено до участі у справі в якості третьої особи АТ «Український будівельно-інвестиційний банк».

Представник позивача ОСОБА_1 - адвоката Штеренберг О.О. подала до суду заяву про збільшення позовних вимог, в якій просить прийняти дану заяву та окрім заявлених у позові вимог - скасувати арешт Ѕ частини нерухомого майна, яке належить ОСОБА_1 на праві спільної сумісної власності подружжя, а саме:

Ѕ частину квартири АДРЕСА_1 , накладений на підставі постанови про опис та арешт майна боржника у виконавчому провадженні №60726077 від 19 серпня 2020 року приватним виконавцем виконавчого округу м.Києва Телявським А.М.

У підготовчому засіданні представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Штеренберг О.О. заявила клопотання про прийняття вищевказаної заяви про збільшення позовних вимог.

Відповідач ОСОБА_2 в підготовчому засіданні підтримав дане клопотання.

Представник третьої особи АТ «Український будівельно-інвестиційний банк» - Драненко Я.В. у задоволенні даного клопотання просив відмовити.

Суд, вислухавши думки учасників справи, вивчивши матеріали заяви про збільшення позовних вимог та матеріали справи, приходить до наступного.

Позов у цивільному процесі - це письмово оформлена і адресована суду письмова вимога, що складається з вимоги процесуального характеру та вимоги матеріального характеру (захистити невизнане, оспорюване чи порушене право). А предмет позову - це матеріальний зміст цієї вимоги.

Підстава позову - обставини (фактична підстава) і норми права (юридична підстава), які у своїй сукупності дають право особі звернутися до суду з позовними вимогами до відповідача.

Предмет позову - матеріально-правові вимоги позивача до відповідача.

Отже, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Статтею 49 ЦПК України визначені процесуальні права та обов`язки сторін, згідно яких, серед іншого, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві.

Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру, що містить кількісні показники (стягнення коштів тощо). Якщо в заяві позивача йдеться про збільшення кількості вимог, то фактично йдеться про подання іншого позову.

Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову, як і доповнення позову новою (додатковою) позовною вимогою, не допускається.

Згідно правової позиції викладена в постановах Верховного Суду від 10 грудня

2019 року у справі №923/1061/18, від 19 грудня 2019 року у справі №925/185/19, від 23 січня 2020 року у справі №925/186/19, під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Крім того, в постанові Верховного суду від 09 липня 2020 року у справі №922/404/19 викладено наступну правову.

Відповідно до частини першої статті 173 Господарського процесуального кодексу України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставами виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

Однак, таке об`єднання позовних вимог можливе саме в одній позовній заяві при зверненні з позовом до суду, а не шляхом подання нового самостійного позову з додатковими похідними вимогами після порушення провадження у справі для його спільного розгляду з первісним позовом.

Можливість об`єднання декількох позовних вимог шляхом подання заяви про збільшення розміру позовних вимог до вже поданого позову чинним Господарським процесуальним кодексом України не передбачено.

Згідно вимог ч.4 ст.263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Частина перша статті 188 ЦПК України містить положення ідентичні положенням частини першої статті 173 ГПК України.

Відтак доповнення позову новою (додатковою) позовною вимогою, не допускається.

Проте, як вже зазначалось вище, заява про збільшення позовних вимог фактично містить додаткову самостійну вимогу немайнового характеру.

Враховуючи вищевикладене, зважаючи на те, що доповнення позовної заяви новою додатковою вимогою чинним цивільним процесуальним законом не передбачено, суд не вбачає визначених законом підстав для прийняття заяви про збільшення позовних вимог.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 2, 4, 8, 10, 13, 14, 49, 175, 185, 188, 258-261, 352-354 ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні клопотання представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Штеренберг О.О. про прийняття заяви про збільшення позовних вимог - відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено Цивільним процесуальним кодексом України.

Ухвала суду першої інстанції оскаржується в апеляційному порядку окремо від рішення суду у випадках, передбачених статтею 353 ЦПК України та в строки, встановлені ст. 354 ЦПК України.

Повний текст ухвали суду складено 12 листопада 2020 року.

Суддя: