Справа № 453/1343/20
№ провадження 2/453/495/20
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

11 листопада 2020 року суддя Сколівського районного суду Львівської області Курницька В.Я., розглянувши та перевіривши на відповідність вимогам чинного ЦПК України позовну заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до Публічного акціонерного товариства «Національна страхова компанія «Оранта»» та ОСОБА_3 про відшкодування майнової та моральної шкоди, заподіяних внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, -

в с т а н о в и в :

Позивачі ОСОБА_4 та ОСОБА_2 в особі їх уповноваженого представника адвоката Михалевського Ю.Р. (ордери на надання правничої (правової) допомоги серії ВС № 1041971 від 22.10.2020 року та серії ВС № 1041974 від 22.10.2020 року приєднані до матеріалів позовної заяви) 23.10.2020 року звернулись до Сколівського районного суду Львівської області з позовною заявою (надійшла на адресу суду 27.10.2020 року за вх. № 5197), у котрій просять стягнути з відповідача ПАТ «Національна страхова компанія «Оранта»» на користь позивача ОСОБА_1 майнову шкоду у розмірі 32 555 грн. та з відповідача ОСОБА_3 майнову шкоду у розмірі 42 828 грн. 14 коп. й моральну шкоду у розмірі 20 000 грн., а з відповідача ПАТ «Національна страхова компанія «Оранта»» на користь позивача ОСОБА_2 моральну шкоду у розмірі 15 000 грн.. Судові витрати у справі, котрі полягають у сплаті судового збору за пред`явлення даного позову та витрат на правничу допомогу у розмірі 15 000 грн., позивачі просять покласти на відповідачів у солідарному порядку.

Перевіривши пред`явлену позовну заяву та додані до неї матеріали, вважаю, що її слід залишити без руху, з огляду на наступне.

Виходячи із змісту ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відповідному співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Частиною 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено перелік осіб, звільнених від сплати судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строку порядку, передбаченому законом, але небільше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно з частиною 3 статті 136 ЦПК України з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» визначено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача -фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а)військовослужбовці; б)батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері(батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Вказані норми встановлюють можливість полегшення судом тягаря судових витрат для осіб з низьким рівнем достатку. Положення статей спрямовані на те, щоб судові витрати не були перешкодою для доступу до суду малозабезпечених осіб, і слугують гарантуванню принципу рівності всіх осіб у правах щодо доступу до суду незалежно від майнового стану.

Слід зазначити, що позивачі ОСОБА_4 та ОСОБА_2 не належать до осіб, звільнених від оплати судового збору при подачі позовів, що прямо передбачено Законом України «Про судовий збір», а тому є платниками судового збору на загальних підставах.

Крім того, суддя акцентує увагу на тому, що у ст. 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

Таким чином, позивачі не належить до пільгових категорій осіб, які звільнені від сплати судового збору, не подавали клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору на певний строк, а відтак судовий збір має справлятися на загальних підставах.

З огляду навищевказане, позивач ОСОБА_4 не звільнений від сплати судового збору в частині трьох вимог, а позивачка ОСОБА_2 в частині однієї позовної вимоги.

Положеннями абз. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою - підприємцем, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно роз`яснень, котрі містяться у п. п. 10, 13 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справа», подані до суду позовні вимоги чи заяви, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є об`єктом справляння судового збору. Якщо в позовній заяві об`єднано кілька самостійних вимог майнового характеру, пов`язаних між собою, то, враховуючи, що об`єктом справляння судового збору є позовна заява, максимальний розмір судового збору має відповідати загальній сумі всіх вимог. При цьому судовий збір може бути сплачено окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами.

Вимога про відшкодування моральної шкоди, визначена у грошовому вимірі, є майновою вимогою, а отже, судовий збір підлягає стягненню як за вимогу майнового характеру, що узгоджується з правовою позицією, викладено у Постанові Верховного Суду від 28 листопада 2018 року у справі № 761/11472/15-ц..

Окрім цього, у відповідності до ч. 7 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», у разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

Позивачем ОСОБА_1 заявлено позовні вимоги про стягнення з відповідача ПАТ «Національна страхова компанія «Оранта»» 32 555 грн. на відшкодування майнової шкоди, про стягнення з відповідача ОСОБА_3 42 828 грн. 14 коп. на відшкодування майнової шкоди та 20 000 грн. на відшкодування моральної шкоди, що є, відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, ціною позову. Один відсоток від суми 32 555 грн. складає 325 грн. 55 коп. (32 555 грн. / 100% * 1), від суми 42 828 грн. 14 коп. складає 428 грн. 28 коп. (42 828,14 грн. / 100% * 1). Один відсоток від суми 20 000 грн. складає 200 грн. (20 000 грн. / 100% * 1).

Позивачкою ОСОБА_2 заявлено позовну вимогу про стягнення з відповідача ОСОБА_3 15 000 грн. на відшкодування моральної шкоди, що є, відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, ціною позову. Один відсоток від зазначеної суми складає 150 грн. (15 000 грн. / 100% * 1).

З наведеного вбачається, що відповідно до абз. 2 п. 5 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» позивачем ОСОБА_1 мав бути сплачений судовий збір не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (840 грн. 80 коп.) за кожну із заявлених вимог про відшкодування майнової та моральної шкоди, оскільки 1% від ціни позову значно менше від 0,4 розміру прожиткового мінімуму.

Позивачці ОСОБА_2 необхідно сплатити судовий збір у розмірі 840 грн. 80 коп., оскільки 1% від ціни позову значно менше від 0,4 розміру прожиткового мінімуму.

Згідно з ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Виходячи з цього, позивачі мають сплатити судовий збір у зазначеному вище розмірі на: рахунок отримувача UA0013505, отримувач коштів УКуСколiв. р/Сколiвський р-н/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37904831, банк отримувача - Казначейство України / ЕАП/, код банку отримувача (МФО) - 899998, код класифікації доходів бюджету 22030101.

На підставі викладеного, керуючись ст. 185 ЦПК України, -

п о с т а н о в и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до Публічного акціонерного товариства «Національна страхова компанія «Оранта»» та ОСОБА_3 про відшкодування майнової та моральної шкоди, заподіяних внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, - залишити без рухута надати термін для виправлення недоліків, зазначених у мотивувальній частині цієї ухвали, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення примірника ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачам, що якщо вони не усунуть недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і буде їм повернута.

Ухвала судді, в силу положень ч. 2 ст. 261 та ч. 1 ст. 353 ЦПК України, набирає законної сили з моменту її підписання, оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя В.Я. Микитин

Ухвала складена та підписана суддею без її проголошення 11 листопада 2020 року.