Єдиний унікальний номер 235/6581/20
Номер провадження 22-ц/804/3418/20
Головуючий I інстанції Величко О.В.
Суддя доповідач Кішкіна І.В.
У Х В А Л А

12 листопада 2020 року м. Бахмут

Донецький апеляційний суд у складі судді Кішкіної І.В., розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 , на ухвалу Красноармійського міськрайонного суду Донецької області від 20 жовтня 2020 року (суддя Величко О.В.) у цивільній справі №235/6581/20 за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа Подільський районний у місті Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про встановлення факту смерті,

встановив:

Ухвалою Красноармійського міськрайонного суду Донецької області від 20 жовтня 2020 року заяву ОСОБА_1 про встановлення факту смерті повернуто заявнику.

Не погодившись з вказаною ухвалою, ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 , подав апеляційну скаргу через систему «Електронний суд».

Ухвалою Донецького апеляційного суду від 02 листопада 2020 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 , було залишено без руху та наданий строк для усунення недоліків апеляційної скарги, а саме сплати судового збору з наданням суду оригіналу квитанції.

09 листопада 2020 року на адресу апеляційного суду через систему «Електронний суд» надійшла заява ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 , про усунення недоліків.

З наданої заяви вбачається, що вимоги ухвали Донецького апеляційного суду від 02 листопада 2020 року заявником щодо усунення недоліків апеляційної скарги не виконані, в заяві заявлено повторне клопотання про звільнення від сплати або відстрочки сплати судового збору та додані копії довідок про взяття на облік особи, переміщеної з тимчасово окупованої території України та районів проведення антитерористичної операції ОСОБА_1 та ОСОБА_3 .

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ст. 8 Закону України від 08 липня 2011 року №3674-VI «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. 2. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Як роз`яснив Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у п. 29 постанови від 17 жовтня 2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Звертаючись з повторним клопотанням про звільнення від сплати або відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги, ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 , не надано документів, які б свідчили, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку за подання апеляційної скарги.

Відповідно до ч. 2 ст. 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Апеляційний суд вважає необхідним продовжити строк виконання ухвали Донецького апеляційного суду від 02 листопада 2020 року про залишення апеляційної скарги ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 , без руху для усунення недоліків апеляційної скарги, а саме сплати судового збору у сумі 420,40 грн. з наданням суду оригіналу квитанції.

Керуючись ст. 127, ч. 2 ст. 357 ЦПК України,

ухвалив:

В задоволенні повторного клопотання ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 , про звільнення від сплати або відстрочення сплати судового збору відмовити.

Продовжити строк виконання ухвали Донецького апеляційного суду від 02 листопада 2020 року про залишення апеляційної скарги ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 , без руху.

Надати ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 , десять днів з дня отримання копії ухвали для усунення зазначених недоліків та роз`яснити, що в разі неусунення недоліків апеляційної скарги апеляційна скарга може бути визнана неподаною і повернута.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що відповідно до ч.1, п.1 ч.2 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин.

Суддя

Донецького апеляційного суду І.В.Кішкіна