КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 761/3396/20
УХВАЛА

04 листопада 2020 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді Мельника Я.С., розглянувши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 07 вересня 2020 року про залишення позовної заяви без розгляду у справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Центр допомоги та захисту пенсіонерів «Пенетон», Товариства з обмеженою відповідальністю «Фонд допомоги Олени Орехової» про зобов`язання вчинити дії, відшкодування матеріальної, моральної шкоди,-

встановив :

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 07 вересня 2020 року позовну заяву залишено без розгляду.

Не погоджуючись із цією ухвалою, 23 жовтня 2020 року ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу.

Однак апеляційна скарга, подана із пропуском строків на апеляційне оскарження тане повною мірою відповідає вимогам ст. 356 ЦПК України, через що підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 354 ЦПК України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відповідно до вимог ч.1 ст.127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

З матеріалів справи вбачається, що апеляційна скарга подана із пропуском строку на апеляційне оскарження, при цьому апелянт не порушує питання про поновлення строку на апеляційне оскарження та всупереч пункту 8 частини 2 статті 356 ЦПК України в не зазначено дату отримання копії судового рішення суду першої інстанції, що оскаржується.

З огляду на викладене, ОСОБА_1 необхідно подати до Київського апеляційного суду заяву про поновлення строку із зазначенням поважних причин його пропуску з посиланням на відповідні докази у справі.

Окрім цього, апелянт заявила клопотання про звільнення від сплати судового збору, яке слід задовольнити виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1, 2 ст.8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може зменшити розмір судового збору або звільнити його від сплати у разі, якщо: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Таким чином, відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» та ст. 129 Конституції України, передбачено право суду, а не його обов`язок щодо звільнення від сплати судового збору, а питання про відстрочення та розстрочення судом сплати судового збору, зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати з підстав майнового стану сторони вирішується судом в кожному конкретному випадку залежно від обставин справи та обґрунтованості доводів сторони належними і допустимими доказами на підтвердження того, що майновий стан сторони перешкоджає сплаті нею судового збору в установленому порядку і розмірі, а також на засадах рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Згідно із частиною першою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. Єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з положеннями статті 12 ЦПК України, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

До вказаного клопотання про звільнення від сплати судового збору, апелянтдодає довідку про доходи, посилаючись на тяжкий майновий стан, через що клопотання є обґрунтованим і підлягає задоволенню.

За правилами ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 ЦПК України, а також у разі несплати суми судового збору, застосовуються положення статті 185 ЦПК України, тому апеляційну скаргу слід залишити без руху, надавши апелянту строк для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст.ст.185, 356, 357 ЦПК України, суд,-

ухвалив :

Клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги - задовольнити та звільнити ОСОБА_1 від сплати судового за подання апеляційної скарги.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 07 вересня 2020 року залишити без руху та надати строк терміном у десять днів з моменту отримання копії даної ухвали для виправлення вказаних недоліків, в іншому випадку, апеляційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута апелянту.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Київського

апеляційного суду Я.С. Мельник