328/1467/16-ц
У Х В А Л А

Іменем України

10 листопада 2020 року м.Токмак

Токмацький районний суд Запорізької області у складі головуючого судді Коваленка П.Л., за участю секретаря судового засідання Баздирь О.Л., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Токмацького районного суду Запорізької області по цивільній справі №328/1467/16-ц,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про перегляд заочного рішення Токмацького районного суду Запорізької області від 30 травня 2016 року по цивільній справі № 328/1467/16-ц за позовом ПАТ КБ «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості. В обґрунтування заяви зазначено, що 04.08.2020 нею отримало копію заочного Токмацького районного суду Запорізької області від 30 травня 2016 року по цивільній справі № 328/1467/16-ц. Вважає, що дане рішення суду підлягає скасуванню, так як ухвалене рішення є незаконним та необґрунтованим. Відповідач вважає, що позивачем пропущено строк позовної давності щодо вимог заявлених у позовній заяві. При ухвалені рішення судом не встановлено, що саме особисто відповідачем було отримано грошові кошти від позивача, чи можна взагалі вважати зазначений договір кредитним, ким, коли та в якому розмірі здійснювалось погашення заборгованості за зазначеним договором. Крім того, вважає, що розгляд зазначеної справи відбувся з порушенням вимог цивільно-процесуального кодексу України щодо територіальної підсудності.

Ухвалою від 05.10.2020 прийнято до провадження заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Токмацького районного суду Запорізької області по цивільній справі № 328/1467/16-ц.

Заявник в судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду заяви повідомлена належним чином, надала заяву про проведення судового засідання без її участі.

Представник позивача АТ КБ «Приватбанк» у судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомлено.

Відповідно до вимог ч.1 ст.287 ЦПК України, неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви про перегляд заочного рішення.

У зв`язку з неявкою сторін у судове засідання, згідно ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали поданої заяви та матеріали цивільної справи, суд вважає, що заява про перегляд заочного рішення задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Відповідно до положень ст.2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно зі ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (п.35 рішення від 07.07.1989р. Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії» (AlimentariaSandersS.A. v. Spain).

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції (§ 66 - 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 р. у справі «Смірнова проти України»).

Відповідно до ч.1 ст.109 ЦПК України (в редакції чинній на час розгляду справи) позови до фізичної особи пред`являються в суд за місцем її проживання.

Як видно з матеріалів цивільної справи №328/1467/16-ц, а саме Анкети-заяви від 29.03.2011 та копії паспорта відповідача ОСОБА_1 на день укладання кредитного договору відповідач була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

З копії паспорта відповідача ОСОБА_1 , наданого разом з заявою про перегляд заочного рішення слідує, що 17.12.2014 остання зареєструвала своє місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 .

При зверненні позивача до Орджонікідзевського районного суду м.Харкова з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором кредиту, ухвалою суді Орджонікідзевського районного суду м.Харкова Шевченко С.В., позов повернуто позивачеві, так як відповідно до інформації адресно-довідкового підрозділу ГУДМС УДМС України в Харківській області відповідач ОСОБА_1 з 27.03.2015 знята з реєстрації за адресою: АДРЕСА_2 , та вибула до АДРЕСА_3 .

З копії паспорта відповідача ОСОБА_1 , наданого разом з заявою про перегляд заочного рішення слідує, що ОСОБА_1 після зняття з реєстрації за адресою: АДРЕСА_2 , зареєструвала своє місце проживання за адресою: АДРЕСА_4 , лише 23.06.2016.

Тобто на момент розгляду справи та ухвалення заочного рішення від 30.05.2016 відповідач взагалі не мала зареєстрованого місця проживання. Фактичне місце проживання в цей час відповідачем в своїй заяві не зазначено.

Відповідно до ч.3 ст.122 ЦПК України (в редакції чинній на час розгляду справи) у разі якщо отримана судом інформація не дає можливості встановити зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи, суд вирішує питання про відкриття провадження у справі. Подальший виклик такої особи як відповідача у справі здійснюється через оголошення у пресі.

Судом встановлено, що ухвалою від 28.04.2016 відкрито провадження у справі за позовом ПАТ КБ «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за останнім відомим місцем проживання відповідача, зазначеним нею при знятті з реєстраційного обліку за адресою: АДРЕСА_2 .

На адресу відповідача: АДРЕСА_3 , зазначену нею при знятті з реєстрації за адресою: АДРЕСА_2 , направлено копію ухвали про відкриття провадження у справі разом з копією позовної заяви з копіями доданих до неї документів.

Заочним рішенням Токмацького районного суду Запорізької області від 30 травня 2016 року задоволено позов ПАТ КБ «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості та стягнуто з відповідача на користь позивача заборгованість за кредитним договором №б/н від 29.03.2011 та судові витрати по справі.

04.08.2020 відповідачем ОСОБА_1 за її письмовою заявою було отримано копію заочного рішення Токмацького районного суду Запорізької області разом з копіями ухвали про відкриття провадження у справі та позовної заяви з копіями доданих до неї документів по цивільній справі №328/1467/16-ц, про що зазначено в повідомленні про вручення рекомендованого поштового відправлення.

Відповідно до ч.1 ст.288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Таким чином, з урахуванням того, що підставою для скасування заочного рішення може бути тільки наявність одночасно усіх умов, встановлених ч.1 ст.288 ЦПК України, а саме: доведеність обставин, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Суд зазначає, що ОСОБА_1 всупереч вимогам ч.1 ст.288 ЦПК України взагалі не надано суду доказів, що мають істотне значення для вирішення справи, а доводи відповідача не підтверджені належними, достатніми та допустимими доказами у справі, заперечення відповідача ґрунтуються лише на загальних фразах, тому заява про перегляд заочного рішення має бути залишена без задоволення.

Керуючись ст.ст.284-288, 353 ЦПК України, суд,

п о с т а н о в и в:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Токмацького районного суду Запорізької області по цивільній справі №328/1467/16-ц - залишити без задоволення.

Роз`яснити особам, які приймають участь у справі, що відповідно до ч.4 ст.287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя