Справа № 274/3799/20
Провадження № 2/0274/1970/20
Ухвала

про повернення позовної заяви

10.11.2020 року суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області Вдовиченко Т.М., розглянувши позовну заяву Виконувача обов`язків керівника Бердичівської місцевої прокуратури Кожухара В. в інтересах держави в особі: Романівської сільської ради Бердичівського району Житомирської області до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості з орендної плати та розірвання договору оренди,-

в с т а н о в и в :

Прокурор в інтересах держави в особі Романівської сільської ради Бердичівського району Житомирської області звернувся до Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області із зазначеним позовом.

Ухвалою судді від 19.10.2020 року позовну заяву залишено без руху, надано строк для виправлення недоліків, зазначених в ухвалі.

06.11.2020 року керівником Бердичівської місцевої прокуратури подано заяву, однак недоліки, зазначені в ухвалі від 19.10.2020 року не виправлено.

Відповідно до положень п. 4 ч. 4 ст.185ЦПК України заяву слід повернути прокурору з наступних підстав.

Європейський суд з прав людини неодноразово звертав увагу на участь прокурора в суді на боці однієї зі сторін як на обставину, що може впливати на дотримання принципу рівності сторін. Оскільки прокурор або посадова особа з аналогічними функціями, пропонуючи задовольнити або відхилити скаргу, стає противником або союзником сторін у справі, його участь може викликати в однієї зі сторін відчуття нерівності (рішення у справі "Ф. В. проти Франції" (F. W. v. France) від 31.03.2005, заява № 61517/00, пункт 27).

У Рекомендаціях Парламентської Ради Європи від 27.05.2003 № 1604 (2003) "Про роль прокуратури в демократичному суспільстві, заснованому на верховенстві закону" щодо функцій органів прокуратури, які не належать до сфери кримінального права, йдеться про важливість забезпечити, щоб повноваження і функції прокурорів обмежувалися сферою переслідування осіб, винних у скоєнні кримінальних правопорушень, і вирішення загальних завдань щодо захисту інтересів держави через систему здійснення кримінального правосуддя, а для виконання будь-яких інших функцій були засновані окремі, належним чином розміщені та ефективні органи.

З урахуванням ролі прокуратури в демократичному суспільстві та необхідності дотримання справедливого балансу у питанні рівноправності сторін судового провадження зміст п. 3 ч. 1ст. 131-1 Конституції україни щодо підстав представництва прокурором інтересів держави в судах не може тлумачитися розширено. Прокурор може представляти інтереси держави в суді у виключних випадках, які прямо передбачені законом.

Відповідно до ч. ч. 3, 4 ст. 56 ЦПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 цього Кодексу, згідно з якою заява повертається, зокрема,у разі відсутності підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави (п. 4 ч. 4).

Згідно з частиною 3 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках:

1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження;

2) у разі відсутності такого органу.

У першому з них прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захист інтересів держави або здійснює його неналежно. Не здійснення захисту виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень, коли він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається. Здійснення захисту неналежним чином виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.

Неналежність захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який, серед іншого, включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача, а також можливість досудового врегулювання спору, добровільного відновлення порушеного права, відшкодування шкоди тощо.

Прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який відсутній або всупереч вимог закону не здійснює захисту чи робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом і які є підставами для звернення прокурора до суду (ухвала Верховного Суду у справі № 910/18283/17 від 07 травня 2018 року).

Частиною 4 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" передбачено, що наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Прокурор може підтвердити наявність підстав для представництва інтересів держави в суді шляхом надання належного обґрунтування, підтвердженого достатніми доказами, зокрема, але не виключно, повідомленням прокурора на адресу відповідного суб`єкта владних повноважень про звернення до суду, запитами, а також копіями документів, отриманих від суб`єкта владних повноважень, що свідчать про наявність підстав для відповідного представництва (ухвала Верховного Суду у справі №822/1169/17 від 19 липня 2018 року).

Отже, виходячи зі змісту даних норм, наявність належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів попереднього звернення прокурора до відповідного суб`єкта владних повноважень та його байдужого ставлення до інтересів держави є обов`язковою умовою, за якої можливий судовий розгляд позову прокурора, і виключно у разі її дотримання прокурор набуває відповідних процесуальних повноважень (процесуальної дієздатності).

До заяви не додані документи, що підтверджують наявність передбачених законом підстав для звернення прокурора до суду в інтересах інших осіб в контексті вимог ч. 1 ст. 56 ЦПК України та ст.23 Закону України "Про прокуратуру".

Прокурором не обґрунтовано наявність підстав для здійснення представництва інтересів держави в особі Романівської сільської ради Бердичівського району, оскільки до матеріалів заяви не надано доказів щодо нездійснення або неналежним чином здійснення Романівської сільської ради Бердичівського району відповідних повноважень, віднесених до її компетенції. До того ж, Романівська сільська рада Бердичівського району на даний момент існує як юридична особа, не ліквідована, а тому здатна самостійно представляти свої інтереси в суді.

Крім того, прокурор повинен довести, по-перше, що він звертався до органу, який представляє інтереси держави та, по друге, що цей орган погодився на таке представництво.

Прокурор зобов`язаний попередньо до звернення до суду, повідомити про це відповідного суб`єкта владних повноважень.

Як вбачається з матеріалів, доданих по заяви, прокурором було направлено повідомлення в порядку ст. 23 Закону України " Про прокуратуру" Романівській сільській раді Бердичівського району 01.06.2020 року, однак дане повідомлення є недописаним ( останній абзац), з нього неможливо зрозуміти, що прокурор мав намір звертатися до суду в інтересах Романівської сільської ради Бердичівського району. Крім того не надано доказів поштового направлення даного повідомлення та його отримання Романівською сільською радою Бердичівського району.

Також, до суду всупереч вимогам законодавства не надано згоди Романівської сільської ради Бердичівського району на представництво інтересів держави в суді прокуратурою.

Так, за правовими висновками Великої Палати Верховного Суду викладеними у постанові від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18 слідує:

1) прокурор має повідомити компетентний орган про виявлене порушення інтересів держави;

2) надати компетентному органу можливість відреагувати вказане повідомлення протягом розумного строку (зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення).

Тобто прокурор повинен направити попередньо, до звернення до суду, до відповідного суб`єкта владних повноважень лист про намір звернутися до суду, дочекатись протягом розумного строку реакції або відсутності реакції відповідного органу на отриманий лист прокурора, і вже тільки потім подати відповідний позов до суду за наявності бездіяльності компетентного органу.

Дана вимога Бердичівською місцевою прокуратурою не була виконана, оскільки 01.06.2020 року Романівській сільській раді Бердичівського району було направлено повідомлення в порядку ст. 23 Закону України " Про прокуратуру" в якому не зазначено про намір прокуратури звертатися до суду в інтересах Романівської сільської ради Бердичівського району, так як останній абзац є недописаним, а 03.06.2020 року виконувач обов"язків керівника Бердичівської місцевої прокуратури звернувся до суду із зазначеним вище позовом, не надавши Романівській сільській раді Бердичівського району розумного терміну для реакції на дане повідомлення, і не дочекавшись протягом розумного терміну відсутності реакції на дане повідомлення.

На підставі викладеного заява підлягає поверненню прокурору.

При цьому, згідно з ч. 7 ст. 185 ЦПК України, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Керуючись ст.185,260 ЦПК України, суддя -

у х в а л и в :

Позовну заяву Виконувача обов`язків керівника Бердичівської місцевої прокуратури Кожухара В. в інтересах держави в особі: Романівської сільської ради Бердичівського району Житомирської області до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості з орендної плати та розірвання договору оренди вважати неподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити , що відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвала, що постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу ХІII Перехідні положення ЦПК України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Бердичівський міськрайонний суд.

Суддя: Т.М.Вдовиченко