П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 листопада 2020року м. Київ

Справа № 753/3423/19

Провадження: № 22-ц/824/13734/2020

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого (судді-доповідача) Невідомої Т.О.,

суддів Гаращенка Д.Р., Борисової О.В.

секретар Гулієв М.Д.о

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу адвоката Бардаша Олександра Вікторовича в інтересах Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Простір»

на ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 24 вересня 2020 року, постановлену під головуванням судді Колесника О.М.,

у справі за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Простір» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги,

в с т а н о в и в:

У лютому 2019 року Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Простір» (далі по тексту - ОСББ «Простір»), яке діяло через представника Бардаша О.В. , звернулось до суду із вказаним позовом.

Представник ОСОБА_1 - ОСОБА_3 подав до суду клопотання про залишення позову ОСББ «Простір» без розгляду у зв`язку з тим, що він поданий неповноважним представником - адвокатом Бардашем О.В., відомості про якого не внесені до Єдиного реєстру адвокатів України.

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 24 вересня 2020 року позов ОСББ "Простір" про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги залишено без розгляду.

Не погодившись із таким судовим рішенням, адвокат Бардаш О.В. в інтересах ОСББ «Простір» подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права, просив скасувати ухвалу суду першої інстанції, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

На обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначив, що суд першої інстанції дійшов передчасного висновку про залишення позовної заяви без розгляду, оскільки матеріали справи не містять доказів скасування виданого йому, Бардашу О.В. , свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю. Вказував, що особа набуває статус адвоката з моменту отримання відповідного свідоцтва, а не з моменту внесення цієї особи до ЄРАУ. Також зазначив, що аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у справах 757/21384/19-ц, № 855/229/19 та № 910/3845/19.

Ухвалами Київського апеляційного суду від 15 жовтня 2020 року відкрито провадження у справі, справу призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні.

Відзив на апеляційну скаргу не надходив.

Учасники справи в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином. Адвокат Бардаш О.В. в інтересах ОСББ «Простір» подав клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з неможливістю прибути в судове засідання за станом здоров`я.

З метою недопущення порушення встановленого процесуального строку розгляду справи, а також, зважаючи на те, що правова позиція адвоката Бардаша О.В. сповна викладена у поданій ним в інтересах ОСББ «Простір» апеляційній скарзі, колегія суддів не вбачала підстав для відкладення розгляду справи, та відповідно до вимог ч. 2 ст. 372 ЦПК України вважала за можливе слухати справу за відсутності осіб, що не з`явились у судове засідання.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість оскаржуваної ухвали в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню.

Залишаючи позовну заяву ОСББ «Простір» без розгляду, суд першої інстанції виходив із положень п. 2 ч.1 ст. 257 ЦПК України та вважав, що Бардаш О.В. не є належним представником позивача і не мав права підписувати позовну заяву від імені ОСББ «Простір».

Колегія суддів не погоджується із таким висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо: позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

Статтею 177 ЦПК України визначений перелік документів, які додаються до позовної заяви.

Зокрема, до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача (частина 7 статті 177 ЦПК України).

Згідно з частиною першою статті 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Представником у суді може бути адвокат або законний представник (частина 1статті 60 ЦПК України).

Частиною четвертою статті 62 ЦПК України передбачено, що повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Згідно зі статтею 12 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» особі, яка склала присягу адвоката України, радою адвокатів регіону у день складення присяги безоплатно видаються свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю та посвідчення адвоката України.

Свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю і посвідчення адвоката України не обмежуються віком особи та є безстроковими.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» Рада адвокатів України забезпечує ведення Єдиного реєстру адвокатів України з метою збирання, зберігання, обліку та надання достовірної інформації про чисельність і персональний склад адвокатів України, адвокатів іноземних держав, які відповідно до цього Закону набули права на заняття адвокатською діяльністю в Україні, про обрані адвокатами організаційні форми адвокатської діяльності. Внесення відомостей до Єдиного реєстру адвокатів України здійснюється радами адвокатів регіонів та Радою адвокатів України.

У постановах Верховного Суду від 06 липня 2019 року у справі № 855/229/19 та від 26 вересня 2019 року у справі № 910/3845/19 міститься висновок про те, що особа адвоката підтверджується посвідченням адвоката України та свідоцтвом про право на заняття адвокатською діяльністю. Тоді як відомості до Єдиного реєстру адвокатів України вносяться радами адвокатів регіонів та Радою адвокатів України.

Стаття 32 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» передбачає порядок припинення права на заняття адвокатською діяльністю.

До матеріалів справи долучено копію свідоцтва Бардаша О.В. про право на заняття адвокатською діяльністю серія КВ № 005810 від 08.12.2016 року на підставі рішення Ради адвокатів м. Києва від 10.11.2016 року № 56. (а.с. 98)

Доказів того, що вказаний документ визнаний у передбаченому законом порядку недійсним або є скасованим, матеріали справи не містять.

Також відсутні докази щодо припинення права Бардаша О.В. на заняття адвокатською діяльністю у порядку, передбаченому законом.

Аналогічний правовий висновок міститься у постанові Верховного Суду від 21.10.2019 року по справі № 757/21384/19-ц.

Отже, оскільки особа набуває статус адвоката з моменту отримання відповідного свідоцтва, а не з моменту внесення цієї особи до ЄРАУ, зазначене свідоцтво, у передбаченому законом порядку, не визнано недійсним та не скасоване, колегія суддів доходить висновку про правомірність здійснення представництва Бардашем О.В. як адвокатом.

Також слід відмітити, що Бардаш О.В. , звертаючись до суду із позовом, діючи в інтересах ОСББ «Простір», долучив до матеріалів позовної заяви довіреність від 29.07.2019 № 13, згідно якої він, представляючи інтереси ОСББ «Простір», має право на, зокрема, подання позовної заяви та її підписання (а.с. 34).

Ураховуючи вищевикладене, колегія суддів доходить висновку про помилковість висновку суду першої інстанції про залишення без розгляду позовної заяви ОСББ «Простір», що подана уповноваженим представником Бардашем О.В .

Європейський суд з прав людини зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (рішення ЄСПЛ від 18 липня 2006 року № 63566/00 «Проніна проти України (Pronina v. Ukraine)», § 23).

Відповідно до ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є…порушення норм процесуального права…, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Оскаржувана ухвала суду не відповідає указаним нормам, що, відповідно до статті 379 ЦПК України, є підставою для її скасування танаправлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 379, 381-384 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Бардаша Олександра Вікторовича в інтересах Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Простір» задовольнити.

Ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 24 вересня 2020 рокускасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий Т.О. Невідома

Судді Д.Р. Гаращенко

О.В. Борисова