Справа № 139/853/20
Провадження № 2-о/139/37/20
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 листопада 2020 року Мурованокуриловецький районний суд Вінницької області в складі: головуючої - судді Тучинської Н.В.,

з участю:

заявника ОСОБА_1 ,

секретаря судового засідання Хонькович Л.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт Муровані Курилівці справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Рівненська сільська рада Мурованокуриловецького району Вінницької області, про встановлення факту родинних відносин,

в с т а н о в и в:

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла прабаба позивача ОСОБА_2 , після смерті якої відкрилася спадщина на право на земельну частку (пай). Спадкоємцем за законом першої черги, відповідно до ст. 529 ЦК УРСР в редакції 1963 року, після смерті ОСОБА_2 був її син та дід позивача ОСОБА_3 , який спадщину фактично прийняв, відповідно до ст. 549 ЦК УРСР в редакції 1963 року. ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . Заявник є спадкоємцем за заповітом після смерті діда ОСОБА_3 , прийняв спадщину в порядку ч. 3. ст. 1268 ЦК України, але не може оформити спадкові права на право на земельну частку (пай), зокрема, через те, що не може довести родинні стосунки між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , оскільки відсутні архівні дані про перший та другий шлюб ОСОБА_2

13 жовтня 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду за захистом своїх інтересів. Ухвалою від 16 жовтня 2020 року позов залишено без руху (а.с. 20).

Ухвалою від 26 жовтня 2020 року (а.с. 25) відкрито провадження у справі, справу призначено до розгляду у відкрите судове засідання.

Заявник ОСОБА_1 підтримав свою заяву з підстав, викладених в ній.

Представник заінтересованої особи - сільський голова Рівненської сільської ради у судове засідання не з`явилася. Електронною поштою сільський голова направила до суду заяву про розгляд справи без участі їх представника (а.с. 33). У цій же заяві сільський голова не заперечив проти встановлення факту.

На підставі п. 3 ч. 1 ст. 43 та ч. 3 ст. 211 ЦПК України судом ухвалено про розгляд справи за відсутності представника заінтересованої особи.

Допитані судом свідки ОСОБА_5 та ОСОБА_6 пояснили, що проживали по-сусідству із родиною ОСОБА_2 , а тому достеменно знають, що у неї був син від першого шлюбу ОСОБА_3 . Після смерті свого чоловіка ОСОБА_7 вдруге вийшла заміж за ОСОБА_8 і мала з ним ще троє дітей. Завжди із ОСОБА_2 проживав ОСОБА_3 , а потім і його дружина, діти, внуки.

Розглянувши справу в судовому засіданні, дослідивши та оцінивши наявні у справі докази, суд прийшов до висновку, що заяву ОСОБА_1 слід задовольнити, виходячи з наступного:

ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_3 (а.с. 6).

Як передбачено ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб - спадкоємців.

Відповідно до ч. 1 та ч. 3 ст. 1223 ЦК України, право спадкування мають особи, визначені у заповіті, і це право у них виникає у день відкриття спадщини - день смерті спадкодавця.

Як слідує із свідоцтва про право на спадщину за заповітом (а.с. 8), спадкоємцем після смерті ОСОБА_3 за заповітом був заявник ОСОБА_1 , який спадщину прийняв одноосібно, спадкоємці за законом відмовилися від права спадкувати обов`язкову частку.

Як слідує із пояснень в судовому засіданні заявника, а також вбачається із постанови державного нотаріуса Мурованокуриловецької ДНК № 161 від 15 липня 2020 року (а.с. 13), ОСОБА_1 бажає оформити після смерті ОСОБА_3 земельний пай, який той успадкував, але не оформив після смерті свої матері ОСОБА_2 . Зокрема, ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на таке право через те, що відсутні документи про родинні стосунки між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Так, зі свідоцтва про смерть слідує, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 (а.с. 28).

У зв`язку зі смертю ОСОБА_2 відкрилася спадщина, до якої входило право на земельну частку (пай) розміром 2,18 умовних кадастрових гектара, що перебувала в колективній власності КСП «Промінь» та знаходиться на території Рівненської сільської ради (а.с. 5).

Відповідно до норм ст. 524 ЦК УРСР в редакції 1963 року (діяв на момент смерті спадкодавця), спадкоємство здійснюється за законом і за заповітом. Спадкоємство за законом має місце, коли і оскільки воно не змінено заповітом.

Як вбачається з інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти) № 60940735 від 15.07.2020 (а.с. 14), спадкодавець ОСОБА_2 по своїй смерті заповіту не залишала.

Спадкоємцями за законом першої черги є в рівних частках, діти (у тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого (ст. 529 ЦК УРСР в редакції 1963 року).

Відповідно до записів в обліково-послужній картці до військового квитка серії НОМЕР_1 від 28.08.1963 (а.с. 39-40) - до складу сім`ї ОСОБА_3 входила мати ОСОБА_2 . Виписками із погосподарських книг Рівненської сільської ради за 1944-1946, 1947-1949, 1983-1985 та 1996-2000 роки (а.с. 12) стверджується, що ОСОБА_2 була головою двору, а до членів її родини входив син ОСОБА_3 . Цей самий факт також підтверджується довідками Рівненської сільської ради № 891 від 07 вересня 2016 року про склад сім`ї ОСОБА_2 (а.с. 36), № 415 від 28 липня 2020 року (а.с. 5) та № 1072 від 14 грудня 2016 року (а.с. 37) про склад спадщини та спадкоємців після смерті ОСОБА_2 .

В той же час, відповідно до свідоцтва про народження (а.с. 23), матір`ю ОСОБА_3 записана ОСОБА_9 .

З інформації Державного архіву Вінницької області № 07-2589/7 від 20 липня 2017 року (а.с. 11) слідує, що в архівах області не виявлено актових записів про народження ОСОБА_10 та про укладення нею шлюбів спочатку із ОСОБА_11 , а потім - із ОСОБА_12 .

Отже, від підтвердження чи спростування факту родинних стосунків між померлими ОСОБА_2 та ОСОБА_3 залежатиме право заявника на спадкування після смерті ОСОБА_3 земельного паю ОСОБА_2 .

Суд вважає, що в судовому засіданні беззаперечно доведено родинні стосунки між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , як між матір`ю та сином.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 76, 78, 259, 265, 294, 319, 354 ЦПК України, суд

в и р і ш и в:

Встановити факт, що ОСОБА_2 , 1906 року народження, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , була рідною матір`ю ОСОБА_3 , 1930 року народження, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішення може бути оскаржено сторонами протягом тридцяти днів з моменту проголошення до Вінницького апеляційного суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: ________________