Справа № 2-1641/10
Провадження № 2-зз/496/10/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 листопада 2020 року м. Біляївка

Суддя Біляївського районного суду Одеської області Горяєв І.М., вивчивши матеріали клопотання ТОВ «ОТП Факторинг Україна» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову,-

В С Т А Н О В И В:

Представник позивача звернувся до суду з позовом, в якому просить скасувати заходи забезпечення позову, а саме арешт накладений на все майно згідно ухвали суду №2-1641/2010 від 21.10.2010 року Біляївським районним судом Одеської області, реєстраційний номер обтяження 10418677.

Відповідно до ч. 1 ст. 158 ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Клопотання, згідно ч. 2 ст. 182 ЦПК України, у випадках, визначених цим Кодексом, подаються в письмовій формі.

Частиною 1 ст. 183 ЦПК України встановлено, що будь-яке клопотання повинно містити: 1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); 2) найменування суду, до якого вона подається; 3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі; 4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; 5) підстави заяви (клопотання, заперечення); 6) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення); 7) інші відомості, що вимагаються цим Кодексом.

Разом з тим, подане клопотання не відповідає вимогам, встановленим ч. 1 ст. 183 ЦПК України.

Суд виходить із приписів частини 9 статті 10 ЦПК України щодо застосування судом закону за аналогією, вимоги до вказаного клопотання визначаються загальними нормами ЦПК України.

Відповідно до ч. 7 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Подане до суду клопотання підписане представником ТОВ «ОТП Факторинг Україна» за довіреністю Царюк М.З., на підтвердження повноважень представника позивача долучено довіреність від 08 квітня 2020 року, видана ТОВ «ОТП Факторинг Україна», в особі директора Коршуна А.В., який діє на підставі Статуту.

В той же час, дана довіреність не може бути прийнята в якості підтвердження повноважень представника позивача, з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданнями цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Згідно ч. 1 ст. 47 ЦПК України, здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.

Відповідно до ч. 3 ст. 58 ЦПК України, юридична особа бере участь у справі через свого керівника або члена виконавчого органу, уповноваженого діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

За змістом ч. 1 ст. 60 ЦПК України, представником у суді може бути адвокат або законний представник.

30 вересня 2016 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)», яким внесено зміни до Конституції України, зокрема, доповнено Основний Закон статтею 131-2, відповідно до частини першої, третьої та четвертої якої для надання професійної правничої допомоги в Україні діє адвокатура та виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення; законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Підпунктом 11 пункту 16-1 розділу ХV «Перехідні положення» Конституції України, передбачено, що представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року.

З аналізу вказаних норм вбачається, що клопотання від імені юридичної особи може бути подана керівником юридичної особи, членом виконавчого органу або адвокатом, який діє від імені юридичної особи.

В той же час, до матеріалів позовної заяви не долучено належних доказів, які підтверджують процесуальну дієздатність Коршуна А.В., як представника ТОВ «ОТП Факторинг Україна», в розумінні положень ст. ст. 58, 60 ЦПК України, а саме - відсутні докази, які вказують на те, що ОСОБА_3 , є керівником ТОВ «ОТП Факторинг Україна» або членом виконавчого органу, уповноваженого діяти від імені ТОВ «ОТП Факторинг Україна».

Крім того, при дослідження клопотання та матеріалів, які додані до нього, судом встановлено про відсутність підтверджуючих даних того, що ТОВ «ОТП Факторинг Україна» взагалі набуло право звернення до суду, як сторона по справі, з клопотанням про скасування заходів забезпечення позову за вимогами, які виникли за кредитним договором №СМ-SME502/002/2008 від 24.01.2008 року, який укладений між ПАТ «ОТП Банк» та ОСОБА_1 .

Крім того, суд зазначає, що заявником до клопотання щодо скасування заходів забезпечення позову не додано документів, які необхідні для вирішення питання про скасування заходів забезпечення позову, а саме: не додано відомостей щодо відступлення права вимоги ПАТ «ОТП Банк» до ТОВ «ОТП Факторинг Україна», на що посилається сам заявник у клопотанні, а також ухвалу №2-1641/2010 від 21.10.2010 року про накладення арешту. У разі неможливості її подання, також відсутнє клопотання про її витребування, що позбавляє суд можливості перевірити доводи поданого клопотання.

Відповідно до положень п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України, заява повертається у випадках, коли: 1) заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

З огляду на вищевикладене, вивчивши клопотання та додатки до нього, судом встановлено, що клопотання подано та підписано особою, яка не надала суду належні документи наявності повноважень на підпис клопотання та звернення з ним до суду від імені та в інтересах ТОВ «ОТП Факторинг Україна» - що є підставою для повернення заявнику клопотання, відповідно до положення п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України.

Частиною 7 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст.ст. 47, 58, 60, 62, 175, 177, 185 ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання ТОВ «ОТП Факторинг Україна» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову повернути заявнику з усіма доданими до нього документами.

Повернення клопотання не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для його повернення.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду через Біляївський районний суд Одеської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцятиднів з дня складання ухвали.

Суддя Горяєв І.М.