Справа № 761/6736/20
Провадження № 2/761/4763/2020
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 липня 2020 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді: Пономаренко Н.В

за участю секретаря: Ганущака А.М.

позивача: ОСОБА_1

відповідача: ОСОБА_2

представника відповідача: ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в спрощеному провадженні справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_4 про відшкодування майнової та моральної шкоди, суд, -

в с т а н о в и в :

28.02.2020 року до Шевченківського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_4 про відшкодування майнової та моральної шкоди.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 25.02.2019 року в квартирі АДРЕСА_1 , яка належить позивачу, відбулося залиття, яке викликало залиття квартири АДРЕСА_2 у тому ж будинку, про що було зафіксовано в Єдиній диспетчерській службі м. Києва № 5102606 від 25.02.2019 року.

Згідно Акту комісії обслуговуючої будинок компанії ПП «Український центр нерухомого майна» причиною залиття було несанкціоноване втручання у внутрішньобудинкову каналізаційну мережу власником квартири АДРЕСА_3 , а саме: заміна стояка каналізаційної мережі з чавунного на пластиковий, що спричинило накопичення побутових відходів на відведенні каналізації в квартирі АДРЕСА_1 , яке стало джерелом залиття квартири АДРЕСА_2 .

ТОВ «Сантекс АСС» було визначено причину залиття квартири АДРЕСА_1 , а саме: «при візуальному обстеженні каналізаційної труби діаметром 100 мм в квартирі АДРЕСА_1 було виявлено протікання в трубі діаметром 100 мм, яка ймовірно знаходиться в квартирі АДРЕСА_3 , а тому усунути протікання в квартирі АДРЕСА_1 не виявилось можливим», про що складено Акт виконаних робіт від 25.02.2019 року. Вартість робіт щодо виявлення та обгрунтуванню протікання склала 2 500 грн.

У позовній заяві позивач зазначила, що 01.03.2019 року були виконані роботи по усуненню протікання та усунення його наслідків, про що свідчить Акт виконаних робіт від 01.03.2019 року. Вартість вказаних робіт складає 8 400 грн. Вартість робіт комісії зі складання акту про залиття ПП «Український центр нерухомого майна» вказаних робіт склала 500 грн.

Також позивач в позовній заяві вказує на те, що через залиття кватири АДРЕСА_1 з вини власників квартири АДРЕСА_3 їй завдано матеріальної шкоди в розмірі 11 400 грн. та моральної шкоди в розмірі 10 000 грн.

Таким чином, позивач просить стягнути солідарно з відповідачів шкоду, завдану внаслідок залиття квартири в розмірі 21 400 грн та судові витрати в розмірі 840 грн.

Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва від 18.03.2020 року відкрито провадження у цивільній справі за вказаним позовом, розгляд якої вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

11.06.2020 року до Шевченківського районного суду м. Києва від відповідачів надійшли відзиви, відповідно до яких, відповідачі вважають, що в їх діях відсутні будь-які ознаки протиправних дій по відношенню до позивача, оскільки вони є власниками квартири АДРЕСА_3 , а залиття було в квартирі АДРЕСА_2 з квартири АДРЕСА_1 , тобто в їх діях відсутня будь-яка вина до події залиття щодо яких пред`явлений позов. При цьому зазначають, що Акт про залиття не відповідає формі акту, встановленого додатком 4 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року № 76. Крім того, акти виконаних робіт від 25.02.2019 року, 01.03.2019 року, складених ТОВ «Сантекс АСС», не можуть бути належними доказами спричинення матеріальної шкоди, оскільки позивач не надав доказів реальної оплати товариству грошових коштів у розмірі 10 900 грн.

Відповідач ОСОБА_4 в судове засідання не з`явилась, про час та місце слухання справи повідомлялася належним чином, подала через канцелярію суду заяву про розгляд справи без її участі та просила відмовити в задоволенні позову.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 позовні вимоги підтримала, просила їх задовольнити в повному обсязі.

Відповідач ОСОБА_2 та його представник ОСОБА_3 в судовому засіданні заперечували проти позову, просили відмовити в його задоволенні.

Вислухавши пояснення присутніх в судовому засіданні позивача, відповідача та його представника, дослідивши матеріали справи, судом встановлені наступні обставини та відповідні ним правовідносини.

Так, судом встановлено, що, позивач ОСОБА_1 проживає та зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_4 проживають за адресою АДРЕСА_3 , за якою не зареєстровані.

Матеріали справи не містять жодних документів на підтвердження того, що сторони у справі є власниками квартир, в яких вони проживають.

Відповідно до Акту без номеру та дати, затвердженого директором ПП «НТП «УЦНМ» ОСОБА_5 , на підставі договору № 907 від 20.12.2018 року між замовником - КП «Керуюча компанія з обслуговування житловим фондом Шевченківського району м. Києва» та виконавцем - ПП «Український центр нерухомого майна» про утримання споруд та прибудинкових територій неадміністративного мікрорайону «Покровська», в складі комісії: інженера з обслуговування житлового фонду ОСОБА_6 , майстра технічної дільниці ОСОБА_7 , слюсаря-сантехніка ОСОБА_8 було здійснено обстеження санітарно-технічного стану квартири АДРЕСА_2 на предмет залиття згідно заяви мешканки. В ході обстеження встановлено, що залиття квартири АДРЕСА_2 відбулося у зв`язку з засміченням каналізаційного стояка з квартири АДРЕСА_1 , про що зафіксовано на Єдиній диспетчерській службі м. Києва від 25.02.2019 року № 5102606. Зі слів заявниці залиття квартири АДРЕСА_2 з розташованої вище квартири АДРЕСА_1 відбулося неодноразово.

Комісія прийшла до висновку, що причиною залиття квартири АДРЕСА_2 є несанкціоноване втручання у внутрішньобудинкову каналізаційну мережу власником квартири АДРЕСА_3 , а саме: заміна стояка каналізаційної мережі з чавунного на пластиковий, що спричинило накопичення побутових відходів на відведенні каналізації в квартирі АДРЕСА_1 , яке стало джерелом залиття квартири АДРЕСА_2 . Внутрішньобудинкова каналізаційна система знаходиться в задовільному стані. 25.09.2019 року обслуговуючою організацією проведено регламентні роботи по прочищенню внутрішньобудинкового каналізаційного стояка. Власником квартири АДРЕСА_2 проведено очищення каналізаційного стояка. Заподівачем шкоди є власник квартири АДРЕСА_3 .

Відповідно до Актів виконаних робіт від 25.02.2019 року та від 01.03.2019 року, складених ТОВ «Сантекс АСС», вартість робіт по обстеженню виявленню течі складає 2500 грн, вартість робіт, по усуненню протікання складає 8 400 грн.

Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року №?76 і зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25.08.2005 року №?927/11207 (надалі - Правила), передбачено, що в разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил).

Аналізуючи норми Правил щодо складання акту про залиття, Верховний Суд у постанові від 21.02.2018 року (справа №2-1974/11) вказав, що в додатку № 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою.

В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття.

З досліджуваного в судовому засіданні Акта про залиття вбачається, що в ньому не зазначено дату його складання, в зв`язку з чим суд не може встановити дату фіксування залиття квартири. Також даний Акт не містить дані про власників квартир АДРЕСА_2 , АДРЕСА_1 , АДРЕСА_3 . Акт про залиття містить інформацію про пошкоджене майно в квартирі АДРЕСА_2 , однак він не містить переліку пошкодженого майна в квартирі АДРЕСА_1 . Акт не містить інформації про присутність власника квартири АДРЕСА_3 під час обстеження квартири АДРЕСА_2 .

Окрім того, в Акті відсутні дані про обстеження квартири АДРЕСА_3 , через що суд ставить під сумнів висновок комісії, що заподівачем шкоди є власник цієї квартири. Інших доказів, які б доводили, що власником квартири АДРЕСА_3 було здійснено заміну стояка каналізаційної мережі, позивачем надано не було як і відсутні дані про те, яким чином комісія встановила, що відповідачами було здійснено втручання у внутрішньобудинкову мережу.

Також суд не приймає до уваги Акти виконаних робіт від 25.02.2019 року та від 01.03.2019 року, які складені ТОВ «Сантекс АСС», оскільки позивачем не надано доказів на підставі чого дана організація проводила обстеження квартири позивача та чи має дане товариство відповідний сертифікат чи ліцензію на проведення робіт, зазначених у вказаних вище актах.

В акті від 25.02.2019 року зазначено, що при візуальному обстеженні каналізаційної труби в квартирі АДРЕСА_1 виявлено теч, яка знаходиться ймовірно в квартирі АДРЕСА_3 . Тобто, представник ТОВ «Сантекс АСС» Черевко К.Ю., який здійснював таке обстеження, не стверджує, що протікання відбулося з квартири АДРЕСА_3 , а лише припускає.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Згідно роз`яснень, викладених в пункті 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України №6 від 27.03.1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини.

Отже, для відшкодування шкоди за правилами ст. 1166 ЦК необхідно довести такі факти: неправомірність поведінки особи; наявність шкоди; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою, а також вину завдавача шкоди.

Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.

Частина 2 ст. 1166 ЦК встановлює презумпцію вини завдавача шкоди, що означає, що особа, яка завдала шкоду, буде вважатися винною, якщо вона сама не доведе відсутність своєї вини.

Проте, саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди та її розмір, протиправність поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою.

Разом із тим, із змісту Акту про залиття вбачається, що він засвідчує факт залиття квартири АДРЕСА_2 , а не квартири АДРЕСА_1 , при цьому через відсутність обов`язкових даних, які мають бути відображені в цьому документі, цей Акт складений з порушенням вимог Правил, а тому цей акт не може бути належним і допустимим доказом заподіяння відповідачами майнової шкоди; позивачем не підтверджено повноваження ТОВ «Сантекс АСС» на проведення послуг (робіт), зазначених у актах від 25.02.2019 року та від 01.03.2019 року; документ, що засвідчує право власності позивача на квартиру АДРЕСА_1 , в матеріалах справи відсутній, що унеможливлює суду встановити чи є ОСОБА_1 належним позивачем у даній справі і такі дані про власника квартири АДРЕСА_1 відсутні в Акті про залиття.

Крім того, позовна заява не містить даних про те, в чому ж полягає протиправність поведінки відповідачів, якими неправомірними діями чи бездіяльністю відповідачами завдано шкоду позивачу.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Частиною 1 ст. 76 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Частинами 6, 7 ст. 81 ЦПК України передбачено, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Суд прийшов до висновку, що позивач не довела факт протиправних дій (бездіяльності) відповідачів і причинний зв`язок між цією протиправною поведінкою та заподіяною шкодою, а відтак підстави для відшкодування майнової шкоди відсутні.

За недоведеності факту неправомірних дій (бездіяльності) відповідачів також відсутні підстави для відшкодування моральної шкоди.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 15, 16, 1166, 1167 ЦК України, Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року №76, ст.ст. 12, 13, 76-81, 89, 95, 141, 229, 258, 259, 263-265, 268, 273, 352, 354 ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в :

в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_4 про відшкодування майнової та моральної шкоди - відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Шевченківський районний суд м. Києва протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо у судовому засіданні було проголошено лише вступну і резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, цей строк обчислюється з дня складання повного тексту судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст виготовлений 09.10.2020.

Суддя: