Єдиний унікальний номер: 379/715/20
Провадження № 2/379/503/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 жовтня 2020 року Таращанський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Зінкіна В.І.,

за участю секретаря судових засідань Бакал О.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження в залі суду м. Тараща справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з вищеназваним позовом, мотивуючи його тим, що 30.05.1987 він зареєстрував шлюб з відповідачкою у виконавчому комітеті Лісовицької сільської ради Таращанського району Київської області, актовий запис № 15. Від даного шлюбу сторони неповнолітніх дітей не мають. Причиною розірвання шлюбу є різні погляди на сімейні відносини. Шлюбні відносини фактично припинені. Тому, позивач просить розірвати шлюб між подружжям.

В судове засідання позивач не з`явився, про час, день розгляду справи повідомлений належно, проте в позовних вимогах просить розглядати справу без його участі.

Відповідачка в судове засідання не з`явилася, про день, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, проте подала до суду заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги визнає.

Визнання відповідачкою позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб.

Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі обставини справи та перевіривши їх наданими доказами, судом встановлено, що 30.05.1987 було зареєструвано шлюб між позивачем ОСОБА_1 та відповідачкою ОСОБА_2 у виконавчому комітеті Лісовицької сільської ради Таращанського району Київської області, актовий запис № 15.

Від даного шлюбу сторони по справі неповнолітніх дітей не мають.

Причиною розірвання шлюбу є різні характери та протилежні погляди на сімейне життя. Позивач вважає, що подальше спільне життя і збереження шлюбу неможливе.

Указані обставини встановлено з матеріалів справи, вивчених в судовому засіданні.

Частиною 4 ст. 56 Сімейного кодексу України передбачено, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Відповідно до ст.ст. 21, 24 Сімейного кодексу України, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

З`ясувавши фактичні взаємини подружжя, дійсні причини подання позову про розірвання шлюбу, взявши до уваги обставини життя подружжя, наведені в позовній заяві, судом встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу буде суперечити інтересам одного з подружжя, а тому його слід розірвати.

Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

В силу ч. 2 ст. 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Відповідно до ч. 2 ст. 115 СК України документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Сплачений судовий збір, за проханням позивача, суд залишає за ним.

Враховуючи наведене, керуючись ст. 51 Конституції України, статтями 3, 4, 12, 13, 19, 81, 142, 206, 247, 258, 259, 263-265, 268, 352, 354-355 ЦПК України, статтями 21, 24, 56, 104, 105, 110-113, 115 СК України, суд,

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Шлюб ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 30.05.1987 у виконавчому комітеті Лісовицької сільської ради Таращанського району Київської області, актовий запис № 15 - розірвати.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду.

Відповідно до п. 3 розділу ХІІ Прикінцевих положень Цивільного процесуального кодексу України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

У відповідності до п.п. 15.5) п. 15 розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України в редакції, яка набрала чинності з 15.12.2017, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Таращанський районний суд Київської області.

Головуючий:В. І. Зінкін