Справа № 324/1422/20
Провадження № 2/324/540/2020
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

30 жовтня 2020 року м. Пологи

Суддя Пологівського районного суду Запорізької області Каретник Ю.М., розглянувши матеріали цивільної справи за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, - ОСОБА_3 , державний нотаріус Пологівської державної нотаріальної контори Дмитрієва Наталія Павлівна, про визнання частки померлої у праві спільної сумісної власності на будинок, визнання за позивачем права власності на 1/2 частину будинку у порядку спадкування, визнання договору довічного утримання частково недійсним та вселення, до справи №324/1040/20 за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні правом власності та визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,

В С Т А Н О В И В:

До Пологівського районного суду Запорізької області надійшла зазначена зустрічна позовна заява, в якій позивач просить суд: 1) визнати частку померлої ОСОБА_4 у праві спільної сумісної власності на будинок АДРЕСА_1 ; 2) визнати в порядку успадкування за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частину будинку; 3) визнати договір довічного утримання, укладений між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 недійсним відносно 1/2 частини житлового будинку АДРЕСА_1 ; 4) вселити ОСОБА_1 у будинок АДРЕСА_1 .

Ознайомившись із вказаною зустрічною позовною заявою і доданими до неї матеріалами приходжу до висновку, що її подано з порушеннями вимог ст.ст.175, 177 ЦПК України.

При цьому, згідно із ч.1 та ч.2 ст.194 ЦПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Так, відповідно до п.2 ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема, повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Натомість, позивачем не зазначено реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти щодо державного нотаріуса.

Крім того, відповідно п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

У той же час, відповідно до п.2 ч.1 ст.176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно вартістю нерухомого майна.

Відповідно до п.9 ч.1 ст.176 ЦПК України, у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, ціна позову визначається дійсною вартістю нерухомого майна.

Проте, позивач ОСОБА_5 у зустрічній позовній заяві, зазначивши позовними вимогами, зокрема, визнання частки померлої ОСОБА_4 у праві спільної сумісної власності на будинок та визнання в порядку спадкування за ним права власності на 1/2 частину будинку, не зазначив ні ціну позову, ні дійсної вартості 1/2 частину жилого будинку, на яку він просить визнати право власності, станом на час звернення з позовом до суду.

При цьому, відповідно до п.16 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки такий обов`язок покладається на позивача (у тому числі і в тих випадках, коли правові наслідки у виді повернення майна застосовуються за ініціативою суду, наприклад, при визнанні договору недійсним згідно з частиною п`ятою статті 216 ЦК). Дійсна вартість майна підтверджується висновком суб`єкта оціночної діяльності, витягом з реєстру прав власності на нерухоме майно або балансовою довідкою юридичної особи.

Крім того, згідно із ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Станом на 01 січня 2020 року прожитковий мінімум для працездатних осіб був встановлений у розмірі 2102 грн. 00 коп.

Згідно із ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою підприємцем встановлено ставку судового збору у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. За подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, встановлено ставку судового збору у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно із абз.1 і абз.2 ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Так, позивачем у позові зазначено дві вимоги майнового характеру та дві вимоги немайнового характеру, однак, при цьому було додано до матеріалів позовної заяви лише квитанцію про сплату судового збору у розмірі 840,80 грн.

Таким чином, за дві вимоги майнового характеру позивачу необхідно сплатити судовий збір, який розрахувати відповідно до вартості спірного майна, а також за ще одну вимогу немайнового характеру необхідно сплатити 840,80 грн.

З огляду на викладене, враховуючи зазначені вимоги чинного законодавства, позивачу необхідно доплатити судовий збір відповідно до заявлених позовних вимог та надати до суду докази його сплати або ж уточнити свої позовні вимоги з урахуванням суми сплаченого судового збору.

Також, згідно вимог ч.1 ст.177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Так, зокрема, до зустрічної позовної заяви долучено лише одну її копію з додатками для направлення відповідачу та третім особам. В той же час у переліку додатків до зустрічного позову дописано, що примірник зустрічного позову з додатками направлено поштою відповідачу та третім особам, а також долучено фіскальні чеки Укрпошти про направлення рекомендованих відправлень.

Проте, варто зауважити, що оскільки відповідно до ст.194 ЦПК України зустрічна позовна заява подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, примірники зустрічного позову з усіма додатками мали бути надані до суду при подачі зустрічного позову відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Відповідно до вимог ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, зважаючи на зазначені вище недоліки, зустрічний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, - ОСОБА_3 , державний нотаріус Пологівської державної нотаріальної контори Дмитрієва Наталія Павлівна, про визнання частки померлої у праві спільної сумісної власності на будинок, визнання за позивачем права власності на 1/2 частину будинку у порядку спадкування, визнання договору довічного утримання частково недійсним та вселення, до справи №324/1040/20 за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні правом власності та визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, слід залишити без руху та надати позивачеві строк для усунення недоліків.

Роз`яснити позивачу, що недоліки позовної заяви можуть бути усунуті шляхом подання до суду у встановлений судом строк уточненої позовної заяви, у якій необхідно зазначити реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти щодо державного нотаріуса, ціну позову, доплатити судовий збір відповідно до заявлених позовних вимог та надати до суду докази його сплати або ж уточнити свої позовні вимоги з урахуванням суми сплаченого судового збору, долучити примірники зустрічного позову з усіма додатками відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Також до уточненої позовної заяви мають бути долучені її копії відповідно до кількості учасників справи, а також копії додатково наданих документів, якщо позивач виявить бажання долучити до уточненої позовної заяви додаткові документи.

У свою чергу, суддя звертає увагу, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 258-261, 353 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, - ОСОБА_3 , державний нотаріус Пологівської державної нотаріальної контори Дмитрієва Наталія Павлівна, про визнання частки померлої у праві спільної сумісної власності на будинок, визнання за позивачем права власності на 1/2 частину будинку у порядку спадкування, визнання договору довічного утримання частково недійсним та вселення, до справи №324/1040/20 за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні правом власності та визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, залишити без руху.

Запропонувати позивачу протягом десяти днів з дня отримання ним копії ухвали усунути вказані недоліки позовної заяви, інакше позовну заяву буде визнано неподаною і повернуто позивачу.

Копію ухвали направити позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Каретник Ю. М.