Справа № 309/2449/20
Провадження № 2/309/1406/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 листопада 2020 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

в складі: головуючого-судді Сідей Я.Я.

з участю секретаря судового засідання: Орос Г.Ю.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в м. Хуст цивільну справу за позовом:

ОСОБА_1

до

Хустської міської ради

про визнання права власності на майно в порядку спадкування,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з даним позовом, посилаючись на те, що після смерті його батька ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 відкрилася спадщина на належне йому майно - 1/2 частину житлового будинку АДРЕСА_1 та земельну ділянку площею 0,0801 га, кадастровий №:01:015:0011, яка прилягає до будинку. Позивач звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, однак у видачі свідоцтва про право на спадщину йому було відмолено у зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів на майно.

У зв`язку з вказаними обставинами позивач позбавлений можливості оформити право на спадщину. Просить визнати за ним право власності на 1/2 частину житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 та земельну ділянку площею 0,0801 га, кадастровий №:01:015:0011 після смерті батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явився, подав суду заяву провести розгляд справи у його відсутності, позовні вимоги підтримує.

Представник відповідача Хустської міської ради в судове засідання не з`явився. Представник відповідача згідно довіреності ОСОБА_3 подала суду заяву про розгляд справи у їх відсутності, позовні вимоги визнають, не заперечують проти їх задоволення.

Вивчивши та дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення виходячи з наступного.

Відповідно до п. 1 ст. 6 та ст. 13 Конвенції «Про захист прав людини і основоположних свобод», кожен при вирішенні питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на справедливий і відкритий розгляд упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, створеним відповідно до закону.

Кожен, чиї права і свободи, викладені в цій конвенції, порушуються, має право на ефективний засіб правового захисту у відповідному національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинено особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Право на судовий захист гарантується також і статтею 55 Конституції України.

Частиною 3 ст. 1296 ЦК України визначено, що відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Згідно ст.ст.1217, 1223 ЦК України, спадкування здійснюється за законом або заповітом, право на спадкування мають особи, які визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини, право на спадкування за законом одержують особи, визначені у ст. ст. 1261-1265 цього Кодексу.

В судовому засіданні встановлено, що після смерті батька позивача ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 відкрилася спадщина на 1/2 частину житлового будинку АДРЕСА_1 /а.с.12,13/.

Дана обставина стверджується копіями свідоцтв про право на спадщину за законом, оригінали вказаних документів у позивача відсутні.

Крім того після смерті ОСОБА_4 , яка є матір`ю позивача та дружиною спадкодавця, залишилася земельна ділянка площею 0,0801 га, кадастровий №:01:015:0011, яка розташована в АДРЕСА_1 /а.с.14/. Дану земельну ділянку успадкував ОСОБА_2 , однак правовстановлюючого документу не виготовив.

Відповідно до роз`яснень, викладених в абз. 3 п. 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 р. № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Відповідно до п.37 постанови № 5 від 07.02.2014 року пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» з урахуванням положень частини першої статті 15 і статті 392 ЦК власник майна має право пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Виходячи зі змісту наведених норм права, потреба в такому способі захисту права власності виникає тоді, коли наявність суб`єктивного права власника не підтверджена відповідними доказами, підлягає сумніву, не визнається іншими особами або ними оспорюється.

Враховуючи наведене, а також те, що в судовому засіданні не встановлено даних, які б заперечували факт права власності у ОСОБА_1 на спадкове майно, а також не встановлено інших осіб, які б мали право на спадкове майно або які б претендували на це право, окрім позивача, суд приходить до переконання про достатність підстав для визнання за ОСОБА_1 права власності на 1/2 частину житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 та земельну ділянку площею 0,0801 га, кадастровий №:01:015:0011 після смерті батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Керуючись вимогами ст.ст. 247, 259, 263, 264, 265, 268 ЦПК України та ст.ст. 392, 1225, 1296 ЦК України, с у д -

У Х В А Л И В:

Позов задоволити.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканцем АДРЕСА_2 право власності в порядку спадкування на 1/2 частину житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 та земельну ділянку площею 0,0801 га, кадастровий №:01:015:0011, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , що належали ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення може бути оскаржене через Хустський районний суд до Закарпатського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а для осіб, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, в цей же строк з дня його отримання.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Хустського

районного суду: Сідей Я.Я.