Справа № 461/2973/19
Провадження № 2-п/461/22/20
УХВАЛА

28.10.2020 року Галицький районний суд м.Львова у складі:

головуючого судді Мисько Х.М.,

з участю секретаря Волошин Ю.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Львові цивільну справу за заявою адвоката Касянчука Сергія Вікторовича в інтересах ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Галицького районного суду м.Львова від 27.05.2019 року, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Галицького районного суду м.Львова перебуває цивільна справа за заявою адвоката Касянчука Сергія Вікторовича в інтересах ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Галицького районного суду м.Львова від 27.05.2019 року. В обгрунтування поданої заяви, покликається на те, що про рішення суду дізнався представник заявника під час ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження №59905826. Відтак, вважає, що строк на подання заяви про перегляд заочного рішення, визначений у ст.284 ЦПК України не пропущений, а право на поновлення пропущеного строку на оскарження є безумовним та не потребує наведення додаткових причин його пропуску. Щодо обставин, які свідчать про поважність причин неявки відповідача в судове засідання та не повідомлення їх суду, а також неподання відзиву, вказав, що такі полягають в наступному. Про існування судового процесу та оскаржуваного рішення ОСОБА_1 не знав, оскільки не був повідомлений судом ні про календарну дату проведення судових засідань, ні про існування відкритого судового провадження. Вказує, що в матеріалах справи відсутні будь-які зворотні повідомлення про те, що відповідач сповіщений належним чином, у зв`язку з чим, порушене його право на участь в судовому розгляді. Також відповідач був позбавлений можливості надати суду докази та навести свої заперечення проти позовних вимог позивача. Крім того, вважає заочне рішення від 27.05.2019 року таким, що не відповідає вимогам законності та обгрунтованості, оскільки після закінчення строку кредитування, позивач не мав права нараховувати проценти на суму боргу, звернення на майно відповідача в рахунок нарахованих процентів після закінчення строку кредитування є безпідставним. Також наголошує, що судом не були правильно застосовані норми права, а були витлумачені в інтересах позивача та лягли в основу рішення про задоволення позову та стягнення необгрунтовано нарахованого боргу за рахунок житла відповідача.

05.10.2020 року від представника позивача АТ «Ідея Банк» Заставної О.В. на адресу суду надійшло заперечення на заяву про перегляд заочного рішення від 27.05.2019 року, в якому зазначає, що АТ «Ідея Банк» вважає оскаржуване рішення законним обґрунтованим та таким, що ухвалене судом на підставі правильного застосування норм матеріального та процесуального права, заяву про перегляд заочного рішення вважає такою, що не підлягає до задоволення, оскільки умови проведення заочного розгляду справи №461/2973/19 Галицьким районним судом м.Львова були дотримані. Твердження представника відповідача про виявлення ним у матеріалах виконавчого провадження судового рішення є таким, що не відповідає дійсним обставинам, оскільки для примусового виконання судових рішень до органів державної виконавчої служби пред`являються не самі судові рішення, а виконавчі листи. Крім того, представник відповідача зазначив, що виявив судове рішення 06.07.2020 року, однак, відповідність оригіналу долучених до матеріалів заяви про перегляд заочного рішення копій документів засвідчена представником відповідача 02.07.2020 року. Твердження відповідача про те, що він не був повідомлений судом належним чином про час та місце розгляду справи не відповідає дійсності, оскільки Галицьким районним судом м.Львова копію позовної заяви з додатками до неї та судові повістки скеровувались на адресу: АДРЕСА_1 надану відповідачем при оформленні кредиту. Більше того, в заяві про перегляд заочного рішення представник ОСОБА_1 зазначає, що відповідач зареєстрований та проживає за тією ж адресою, що вказана АТ «Ідея Банк» в позовній заяві. Крім того, в заяві про перегляд заочного рішення ОСОБА_1 не надав жодних доказів, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи, а сама заява про перегляд заочного рішення ґрунтується виключно на припущеннях. Щодо доводів ОСОБА_1 про те, що після закінчення строку кредитування позивач не мав права нараховувати проценти на суму боргу та здійснювати стягнення нарахованого боргу за рахунок житла, представник АТ «Ідея Банк» зазначає, що згідно п.1.2 Кредитного договору, укладеного між сторонами 12.10.2017 року закінчується 22.10.2022 року. Також зазначила, що Банком не здійснювались звернення стягнення на житло відповідача. Відтак, твердження заявника є такими, що не відповідають дійсним обставинам справи, а тому, підстави для скасування заочного рішення відсутні.

Заявник, його представник та представник позивача в судове засідання не з`явились, про час і місце судового розгляду повідомлені належним чином. Відповідно до ч.1 ст.287 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши заяву про перегляд заочного рішення та матеріали цивільної справи №461/2973/19, суд прийшов до наступного висновку.

Відповідно до ст.284 ЦПК України, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Судом встановлено, що заочним рішенням Галицького районного суду м.Львова від 27.05.2019 року позов задоволено, вирішено стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Ідея Банк» заборгованість за кредитним договором №Z06.169.79610 від 12.10.2017 року в сумі 107 332,22 грн., 1 921,00 грн. судового збору. та 2 100,00 грн. витрат на професійну правничу допомогу.

Доводи ОСОБА_1 та його представника - адвоката Касянчука С.В. щодо непоінформованості відповідача про наявність вказаного спору та існування оскаржуваного заочного рішення спростовуються матеріалами справи. Так, в матеріалах справи №461/2973/19 міститься ряд рекомендованих повідомлень про вручення поштового відправлення за адресою проживання та реєстрації ОСОБА_1 : АДРЕСА_1 , зазначеною у позовній заяві, кредитному договорі №Z06.169.79610 від 12.10.2017 року та заяві про перегляд заочного рішення від 14.07.2020 року, яка також підтверджена у відповіді на запит суду щодо місця реєстрації останнього (а.с.41, 43, 45, 51). При цьому, суд звертає увагу, що несвоєчасне отримання копії судового рішення саме по собі не може бути визнано поважною причиною пропуску строку. Визнати причину поважною можливо лише в сукупності з іншими обставинами, обумовленими поважністю, з огляду на які цей строк було пропущено.

Відтак, суд не приймає до уваги твердження представника ОСОБА_1 про те, що строк звернення з заявою про перегляд заочного рішення не пропущений, оскільки він дізнався про існування такого з матеріалів виконавчого провадження.

Крім того, суд звертає увагу, що ОСОБА_1 не був позбавлений можливості реалізувати своє право на доступ до судових рішень через Єдиний державний реєстр судових рішень шляхом пошуку, перегляду, копіювання та роздрукування судових рішень або їх частин (Аналогічна правова позиція викладена у рішенні Верховного Суду України від 24 лютого 2017 р. у справі № 5-45кз17) з дотриманням строків, встановлених Законом для подання до суду заяви про перегляд заочного рішення суду.

Жодних інших поважних причин пропуску строку звернення з заявою про перегляд заочного рішення заявником не зазначено.

Таким чином, ОСОБА_1 пропустив встановлений законом строк на подання заяви про перегляд заочного рішення, поважних причин пропуску строку звернення, які б слугували підставою для поновлення строку, не вказав.

Згідно ст.126 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст.127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників цивільного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених ЦПК певних процесуальних дій. Інститут строків в цивільному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у цивільних відносинах, а також стимулює учасників цивільного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

При цьому, поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами.

Також, необхідно зазначити, що судом вбачаються підстави для поновлення строку звернення до суду виключно з ініціативи та в межах наведених доводів особи, яка подала заяву. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Враховуючи зазначене, та те, що заявником не надано доказів, які були об`єктивно непереборними на підтвердження наявності поважних причин пропуску строку звернення до суду, суд не вбачає поважних причин пропуску строку звернення до суду та відповідно підстав для поновлення пропущеного строку звернення до суду з заявою про перегляд вищезазначеного заочного рішення. А відтак, в задоволені заяви про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення слід відмовити та заяву про перегляд заочного рішення залишити без розгляду.

Керуючись ст.ст.126, 127, 284 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

в задоволенні заяви ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_1 про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення Галицького районного суду м.Львова від 27.05.2019 року, у справі №461/2973/19 - відмовити.

Заяву адвоката Касянчука Сергія Вікторовича в інтересах ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Галицького районного суду м.Львова від 27.05.2019 року - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повного тексту ухвали суду не було вручено у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому повного тексту ухвали суду.

Суддя Х.М. Мисько