Дата документу 09.11.2020
Справа № 320/9188/17
Провадження № 2-п/937/59/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 листопада 2020 року м. Мелітополь

Мелітопольський міськрайонний суд Запорізької області в складі:

головуючого - судді Міщенко Т.М.

за участі секретаря Панченко Н.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Мелітополі заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області № 320/9188/17 від 15 лютого 2018 року по цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства комерційного банку «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

встановив:

Заочним рішенням Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 15 лютого 2018 року позов ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задоволено.

ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про перегляд вищезазначеного судового рішення, як заочного, мотивуючи її тим, що він не з`являвся в судові засідання з поважних причин, оскільки судові повістки направлялись йому на адресу місця реєстрації, а не на адресу місця його фактичного проживання. Судові повістки про виклик до суду отримувала його мати, яка його про це не повідомляла, а про рішення суду він дізнався лише в серпні 2020 року від виконавчої служби. Саму ж копію рішення він отримав лише 02 вересня 2020 року. Копію рішення суду, яку направляв суд за адресою його місця реєстрації, також отримала його мати, про що йому стало відомо згодом. На висунуті банком позовні вимоги має заперечення, оскільки вони не відповідають дійсним обставинам справи та не підтверджуються належними та достатніми доказами. Його неналежне повідомлення про час, дату та місце розгляду справи позбавило його можливості подати відзив на позовну заяву, де він міг би висловити свої заперечення проти позову. Просить вважати причини пропуску строку на подання заяви про перегляд заочного рішення поважними та поновити цей строк.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, від його представника адвоката Шрамікової П.М. надійшла заява про розгляд заяви про перегляд заочного рішення за її відсутності та відсутності заявника. Просить заяву задовольнити, скасувати заочне рішення та призначити новий розгляд справи.

Представник АТ КБ «ПРИВАТБАНК» в судове засідання не з`явився, про час, дату та місце розгляду заяви повідомлений належним чином. Відповідного поданого відзиву на заяву про перегляд заочного рішення представник АТ КБ «ПРИВАТБАНК» не вбачає підстав для скасування заочного рішення, оскільки відповідач по справі повідомлявся належним чином, від нього не надходило жодних клопотань або ж заперечень щодо розгляду справи. Щодо висунутих відповідачу позовних вимог представник банку вважає їх законними та обґрунтованими, на підтвердження чого до позову були додані відповідні докази.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.

Заочним рішенням Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 15 лютого 2018 року позов ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задоволено та стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК» борг за кредитним договором № б/н від 20 серпня 2013 року в розмірі 21110,85 грн та витрати по сплаті судового збору в сумі 1600 грн., а всього 22710,85 грн(а.с.52-53).

Копія повного тексту вказаного рішення супровідним листом від 15.02.2018 була направлена на адресу місця реєстрації відповідача (а.с.54). Згідно рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення ОСОБА_1 особисто отримав копію вказаного рішення 28.02.2018 (а.с.56).

Таким чином, суд вважає причини пропуску ОСОБА_1 строку на подання заяви про перегляд заочного рішення неповажними.

Приписами ст. 288 ЦПК України встановлені підстави задоволення заяви та скасування заочного рішення.

Так, ч. 1 ст. 288 ЦПК України визначено, що заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

З аналізу ч. 1 ст. 288 ЦПК України вбачається, що для скасування заочного рішення необхідна наявність одночасно двох наведених умов, а саме: поважність причин неявки в судове засідання; поважність причин, за яких особа не могла повідомити причини своєї неявки в судове засідання і наявність доказів, на які посилається заявник, і які мають істотне значення для правильного вирішення справи, що також слідує з роз`яснень п. 30 постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12.06.2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції».

Як вбачається з матеріалів справи, на адресу місця реєстрації відповідача направлялась судова повістка про виклик у судове засідання, що було призначене на 15.02.2018, та копія ухвали про відкриття провадження у справі, де відповідачу було роз`яснено його право на подання відзиву на позовну заяву (а.с.48). Згідно рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення ОСОБА_1 отримав вказані документи під особистий підпис (а.с.50).

Відповідно до ч. 6 ст. 185 ЦПК України у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

На виконання вимог вищевказаної статті судом було направлено запит для встановлення зареєстрованого місця проживання (перебування) відповідача та отримано відомості з Костянтинівської сільської ради Мелітопольського району Запорізької області від 05.01.2018, відповідно до яких зареєстрованою адресою проживання відповідача ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вказано: АДРЕСА_1 (а.с.43).

Статтею 128 ЦПК України встановлено порядок виклику в судове засідання осіб, які беруть участь у справі.

Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно. Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи ( ч. 6 ст. 128 ЦПК України).

У разі не надання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку (п. 2 ч. 7 ст. 128 ЦПК України).

П. 1 ч. 8 ст. 128 ЦПК України встановлює, що днем вручення судової повістки є день вручення судової повістки під розписку.

Згідно ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Таким чином, з матеріалів справи вбачається, що відповідач був судом належним чином повідомлений про час і місце судового засідання, за зареєстрованим місцем проживання, за єдиною відомою адресою суду місця проживання відповідача, судовою повісткою. Крім того відповідач міг дізнатися про розгляд справи на офіційному веб-сайті суду, де розміщується відповідна інформація, або дізнатися про розгляд справи в телефонному режимі в канцелярії суду або в приймальні самого судді.

Також відповідно до ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані: 1) виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; 2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; 3) з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; 4) подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; 5) надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; 6) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; 7) виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ч. 1 ст. 2 ЦПК України).

У відповідності до п. 1 ч. 3 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для скасування заочного рішення суду, тому заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення необхідно залишити без задоволення.

Частиною 4 ст. 287 ЦПК України визначено, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Керуючись статтями 43, 44, 128, 223, 260, 280, 287, 288 ЦПК України, суд

ухвалив:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області № 320/9188/17 від 15 лютого 2018 року по цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства комерційного банку «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - залишити без задоволення.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя: