Провадження № 2/755/5297/20
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

"11" листопада 2020 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Катющенко В.П., розглянувши матеріали за позовною заявою Житлово-будівельного кооперативу «Восход-4» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг, -

В С Т А Н О В И В :

03 вересня 2020 року до Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява Житлово-будівельного кооперативу «Восход-4» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг, яка передана у провадження судді Катющенко В.П. у відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

Як убачається із заявлених позовних вимог, позивач просить суд: подати запит до Державної податкової служби України про реєстраційні номери облікових карток платників податків боржників; стягнути солідарно з ОСОБА_1 та ОСОБА_2 грошову суму в розмірі 8 978,28 грн: суму заборгованості з оплати житлово-комунальних послуг 7 983,70 грн; з урахуванням індексу інфляції 662,66 грн; 3% річних в розмірі 331,91 грн; судовий збір стягнути з боржників у рівних частинах.

Ухвалою судді Дніпровського районного суду м. Києва від 18 вересня 2020 року позовна заява була залишена без руху та позивачу надано строк для усунення недоліків не більше ніж десять днів з дня отримання ним ухвали.

23 жовтня 2020 року від позивача до суду надійшла заява про уточнення позовних вимог.

У вказаній заяві позивач просить суд: видати судовий наказ про стягнення з боржників на користь ЖБК «Восход-4»грошову суму в розмірі 7 043 гривны 92 коп, а саме: з боржника ОСОБА_1 1/3 частину загальної суми в розмірі 3 521,95 грн; з боржника ОСОБА_2 1/3 частину загальної суми в розмірі 3 521,95 грн; судовий збір стягнути з боржників у рівних частинах.

Вивчивши зміст поданих документів приходжу до наступного.

Так, підставами для залишення позовної заяви без руху слугувало те, що позивачем не зазначено у позовній заяві ідентифікаційний код юридичної особи - позивача, Житлово-будівельного кооперативу «Восход-4», в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України. Із позовної заяви та додатків до неї убачалось, що квартира АДРЕСА_1 є об`єктом приватної спільної часткової власності. Згідно з інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна ОСОБА_1 є власником 1/3 частки зазначеної квартири та ще 1/3 частка квартири належить ОСОБА_2 . Однак, відомості щодо власника іншої 1/3 частки квартири відсутні, що підлягало уточненню, оскільки за вимог ст. 360 Цивільного кодексу України співвласник відповідно до своєї частки у праві спільної часткової власності зобов`язаний брати участь у витратах на управління, утримання та збереження спільного майна, у сплаті податків, зборів (обов`язкових платежів), а також нести відповідальність перед третіми особами за зобов`язаннями, пов`язаними із спільним майном. Крім того, за відомостями електронного реєстру територіальної громади м. Києва «ГІОЦ/КМДА» відповідачі за адресою спірної квартири не зареєстровані, відомостей щодо зареєстрованих осіб позивачем до позову долучено не було.

Убачається, що на виконання вимог суду викладених в ухвалі від 18 вересня 2020 року позивач звернувся до суду з іншої заявою в порядку наказного провадження.

За вимог ч. 2 ст. 19 Цивільного процесуального кодексу України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку:

1) наказного провадження;

2) позовного провадження (загального або спрощеного);

3) окремого провадження.

Цивільний процесуальний кодекс України не передбачає можливості зміни способу звернення сторони з вимогами в порядку позовного провадження на вимоги в порядку наказного провадження, шляхом подання уточнення позовних вимог.

Зазначені обставини дають підстави вважати, що позивач не у належний спосіб здійснив дії щодо виконання вимог суду викладених в ухвалі від 18 вересня 2020 року, та відповідно не усунув недоліки позовної заяви.

Відповідно до ч. 3, 5 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві. Суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

З огляду на вищевикладене, суддя доходить висновку про повернення позовної заяви Житлово-будівельного кооперативу «Восход-4» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг.

Частиною 7 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст. ст. 185, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву Житлово-будівельного кооперативу «Восход-4» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг - вважати такою, що не подана, та повернути позивачу.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручені у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

У відповідності до п.п. 15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а саме Дніпровський районний суд м. Києва.

Суддя: