КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-з/824/847/2020
У Х В А Л А

м. Київ Справа № 752/13877/15-ц

04 листопада 2020 року Київський апеляційний суд в складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Кулікової С.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про ухвалення додаткового судового рішення,-

в с т а н о в и в:

Ухвалою Київського апеляційного суду від 04 травня 2020 року заяву ОСОБА_1 про роз`яснення ухвали Київського апеляційного суду від 26 грудня 2019 року у цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором залишено без руху. Надано строк для усунення недоліків апеляційної скарги протягом десяти днів з дня отримання копії даної ухвали. Роз`яснено, що у разі не виконання вимог даної ухвали, заява буде вважатись неподаною та повернута.

19 жовтня 2020 року ОСОБА_1 подав до Київського апеляційного суду заяву про ухвалення додаткового судового рішення до ухвали Київського апеляційного суду від 04 травня 2020 року, в якій зазначає, що як вбачається з ухвали Київського апеляційного суду від 04 травня 2020 року заявнику було запропоновано усунути недоліки апеляційної скарги та відповідно надано строк для усунення недоліків апеляційної скарги. Вказав, що оскільки заявник не звертався із апеляційною скаргою, а звертався із заявою про роз`яснення ухвали Київського апеляційного суду від 26 грудня 2019 року, то просить суд уточнити, недоліки якого саме процесуального документа суд запропонував заявнику усунути - заяви про роз`яснення ухвали суду чи апеляційної скарги.

Посилаючись на положення п. 2 ч. 1 ст. 270 ЦПК України, ОСОБА_1 просив ухвалити додаткове судове рішення до ухвали Київського апеляційного суду від 04 травня 2020 року, яким вирішити питання, недоліки якого саме процесуального документа заявнику пропонувалося усунути ухвалою Київського апеляційного суду від 04 травня 2020 року.

Перевіривши матеріали справи, доводи заяви про ухвалення додаткового судового рішення, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст.. 270 ЦПК України суд, що ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо: 1) стосовно певної позовної вимоги, з приводу якої сторони подавали докази і давали пояснення, не ухвалено рішення; 2) суд, вирішивши питання про право, не зазначив точної грошової суми, присудженої до стягнення, або майно, яке підлягає передачі, або дії, що треба виконати; 3) судом не вирішено питання про судові витрати; 4) суд не допустив негайного виконання рішення у випадках, встановлених статтею 430 цього Кодексу. Заяву про ухвалення додаткового рішення може бути подано до закінчення строку на виконання рішення. Суд, що ухвалив рішення, ухвалює додаткове судове рішення в тому самому складі протягом десяти днів із дня надходження відповідної заяви. Додаткове судове рішення ухвалюється в тому самому порядку, що й судове рішення. У разі необхідності суд може викликати сторони або інших учасників справи в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви. Додаткове рішення або ухвалу про відмову в прийнятті додаткового рішення може бути оскаржено.

Аналіз положення ст.. 270 ЦПК України дає підстави дійти висновку, що додаткове рішення може бути ухвалене судом лише після ухвалення рішення.

Проте, як встановлено судом, 04 травня 2020 року було постановлено ухвалу про залишення заяви ОСОБА_1 про роз`яснення ухвали Київського апеляційного суду від 26 грудня 2019 року без руху, з тих підстав, що заявником не сплачено судовий збір за її подання, та надано строк для подання на адресу суду оригіналу документу про сплату судового збору на суму 420,40 грн. та/або належні та допустимі докази на підтвердження звільнення заявника від сплати судового збору.

Відтак, нормами ЦПК України не передбачено ухвалення додаткового рішення судом, що постановив ухвалу. Також, не передбачено і нормами ЦПК ухвалення судом додаткового судового рішення.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення заяви про ухвалення додаткового судового рішення, тому у задоволенні заяви ОСОБА_1 про ухвалення додаткового судового рішення слід відмовити.

Разом з тим, відповідно до ч. ч. 1 та 2 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Як вбачається, з ухвали Київського апеляційного суду від 04 травня 2020 року судом у мотивувальній частині ухвали запропоновано заявнику усунути недоліки апеляційної скарги, та відповідно у резолютивній частині ухвали надано строк на усунення недоліків апеляційної скарги.

Разом з тим, вищезазначена ухвала постановлена за наслідками перевірки відповідності нормам ЦПК України заяви про роз`яснення ухвали суду, а не апеляційної скарги.

Таким чином, в ухвалі Київського апеляційного суду від 04 травня 2020 року допущено описку.

Враховуючи зазначене, суд дійшов висновку про внесення виправлення в ухвалу Київського апеляційного суду від 04 травня 2020 року.

Керуючись ст.ст. 269,270 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про ухвалення додаткового судового рішення відмовити.

Внести виправлення в ухвалу Київського апеляційного суду від 04 травня 2020 року, зазначивши вірно в її мотивувальній частині «суд пропонує заявнику усунути недоліки заяви», та зазначивши вірно в другому абзаці резолютивної частини ухвали «для усунення недоліків заяви».

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її проголошення, може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя