Справа № 133/2254/20
Провадження № 22-ц/801/1964/2020
Головуючий у суді 1-ї інстанції Проць В. А.
Доповідач:Сало Т. Б.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 листопада 2020 рокуСправа № 133/2254/20м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд у складі колегії суддів: головуючого судді Сала Т.Б., суддів: Ковальчука О.В., Якименко М.М., розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» на ухвалу Козятинського міськрайонного суду Вінницької області від 01 вересня 2020 року про повернення заяви, постановлену суддею Проць В.А., в цивільній справі за позовом Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

встановив:

У серпні 2020 року АТ КБ «ПриватБанк» звернулося до суду із позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Ухвалою Козятинського міськрайонного суду Вінницької області від 01 вересня 2020 року цивільний позов АТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості повернуто позивачу.

Повернуто АТ КБ «ПриватБанк» сплачений відповідно до платіжного доручення №ZZ420В127О від 30 липня 2020 року судовий збір в розмірі 2102 гривні.

Не погодившись із вказаною ухвалою, АТ КБ «ПриватБанк» подало апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржувану ухвалу та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Скарга мотивована тим, що суд неправомірно повернув позовну заяву, адже вона подана представником банку на законних підставах, оскільки у малозначних справах представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність.

Відзив на апеляційну скаргу не надійшов.

Згідно з частиною 2 статті 369 ЦПК України, апеляційні скарги на ухвалу суду про повернення заяви позивачеві (п. 6 ч. 1 ст. 353 ЦПК України), розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Частиною 13 статті 7 ЦПК України встановлено, що розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Враховуючи вказані норми, дана справа розглядається судом апеляційної інстанції в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами без повідомлення учасників справи.

Апеляційний суд, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги дійшов до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Встановлено, що в серпні 2020 року АТ КБ «ПриватБанк» звернулося до суду із позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Повертаючи позовну заяву позивачеві суд першої інстанції виходив з того, що позов підписаний та поданий представником позивача ПАТ КБ «ПриватБанк» - Гребенюком О.С., як представником юридичної особи за довіреністю, хоча відповідно до ст. 58 та 60 ЦПК України, представником юридичної особи може бути керівник або інша особа, уповноважена відповідно до статуту на самопредставництво або ж адвокат, тобто даний позов від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи. Також судом зазначено, що норма про виключне представництво, зокрема і юридичних осіб, адвокатами в судах першої інстанції, передбачена з 1 січня 2019 року відповідно до п. 16 п.п. 11 Перехідних положень Конституції України.

Однак, такий висновок суду є помилковим з таких підстав.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України, заява повертається у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

30 вересня 2016 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)», відповідно до якого Конституцію України доповнено статтями 131-1 та 131-2 щодо здійснення представництва у судах.

Відповідно до п.п. 11 п. 16-1 розділу XV Перехідні положення ЦПК України, представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року.

У частині четвертій статті 131-2 Конституції України передбачено, що законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Відповідно до ч. 2 ст. 60 ЦПК України, під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у ст. 61 цього Кодексу.

Малозначними справами, крім іншого, є справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб ( п. 1 ч. 6 ст. 19 ЦПК України).

З позовної заяви слідує, що ціна позову становить 31 738,88 грн.

Позовну заяву, як стверджує суд першої інстанції в оскаржуваній ухвалі та не заперечує апелянт, підписано представником банку Гребенюком О.С., який діє на підставі довіреності.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» установлено у 2020 році прожитковий мінімуму для працездатних осіб з 01 січня 2020 року у розмірі 2 102 грн.

Таким чином, оскільки на час подачі даного позову до суду ціна позову не перевищувала 210 200 грн, дана справа відноситься до малозначних.

Відповідно до частини третьої статті 58 ЦПК України, юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Статтею 62 ЦПК України визначено документи, що підтверджують повноваження представників. Зокрема, передбачено, що повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені, довіреністю фізичної або юридичної особи.

Довіреність від імені юридичної особи видається за підписом (електронним цифровим підписом) посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами.

У разі подання представником до суду заяви, скарги, клопотання він додає довіреність або інший документ, що посвідчує його повноваження, якщо в справі немає підтвердження такого повноваження на момент подання відповідної заяви, скарги, клопотання.

У ч. 7 ст. 177 ЦПК України зазначено, що до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Отже, за змістом наведених норм позовна заява може бути подана представником юридичної особи на підставі довіреності.

Оскільки представником АТ КБ «ПриватБанк» при поданні позовної заяви на підтвердження своїх повноважень додано довіреність, суд першої інстанції безпідставно повернув позовну заяву відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України, підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

За таких обставин колегія суддів прийшла до висновку, що ухвала суду першої інстанції підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст. 367, 374, 379, 382, 384, 389, 390 ЦПК України,

постановив:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» задовольнити.

Ухвалу Козятинського міськрайонного суду Вінницької області від 01 вересня 2020 року скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий Т.Б. Сало

Судді О.В. Ковальчук

М.М. Якименко