Справа № 541/1053/20
Провадження № 2-во/541/19/20
У Х В А Л А

04 листопада 2020 року м.Миргород

Миргородський міськрайонний суд Полтавської області у складі:

головуючого - судді Городівського О. А.,

за участю секретаря судового засідання Ніколаєнко М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Миргороді заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні Миргородського міськрайонного суду Полтавської області від 22 липня 2020 року, ухваленого у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

у с т а н о в и в:

28 жовтня 2020 року ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про виправлення описки в вищевказаному рішенні Миргородського міськрайонного суду Полтавської області. Заявник виклав прохання виправити описку в судовому рішенні по справі №541/1053/20, шляхом зазначення у рішенні замість абзацу «В зв`язку з тим, що позивач не заявляє вимоги про стягнення з відповідача на його користь судових витрат, суд, керуючись принципом диспозитивності цивільного судочинства, закріпленим у ст.13 ЦПК України, не вирішує питання про розподіл судових витрат згідно з ст. 141 ЦПК України» зазначити про стягнення понесених нею судових витрат з відповідача.

Відповідно до статті 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені у судовому рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що поставляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Заявник ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, до суду подала заяву, в якій просила задовольнити її заяву, а розгляд даного питання провести у її відсутність (а.с. 33).

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, про час і місце розгляду судом повідомлявся (а.с.32).

Суд, розглянувши заяву, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку про відмову в задоволенні заяви про виправлення описки, виходячи з наступного.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань речей, предметів, майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може ускладнити виконання в цілому судового рішення.

Відповідно до п.19 Постанови Пленуму Верховного Суду "Про судове рішення у цивільній справі" №14 від 18.12.2009 р. вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Заявник ОСОБА_1 в своїй заяві про виправлення описки посилається на те, що при ухвалені рішення від 22.07.2020 року судом не було вирішено питання про розподіл судових витрат, що не є підставою для виправлення описки, а є підставою для винесення додаткового рішення суду.

Так, як за змістом ст.270 ЦПК України суд, що ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо: стосовно певної позовної вимоги, з приводу якої сторони подавали докази і давали пояснення, не ухвалено рішення; суд, вирішивши питання про право, не зазначив точної грошової суми, присудженої до стягнення, або майно, яке підлягає передачі, або дії, що треба виконати; судом не вирішено питання про судові витрати; суд не допустив негайного виконання рішення у випадках, встановлених статтею 430 цього Кодексу. Заяву про ухвалення додаткового рішення може бути подано до закінчення строку на виконання рішення. Суд, що ухвалив рішення, ухвалює додаткове судове рішення в тому самому складі протягом десяти днів із дня надходження відповідної заяви. Додаткове судове рішення ухвалюється в тому самому порядку, що й судове рішення. У разі необхідності суд може викликати сторони або інших учасників справи в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви. Додаткове рішення або ухвалу про відмову в прийнятті додаткового рішення може бути оскаржено.

Відтак, ознайомившись з рішенням Миргородського міськрайонного суду Полтавської області від 22 липня 2020 року по справі №541/1053/20 та з заявою ОСОБА_1 про виправлення описки суд не вбачає розбіжностей або будь-яких описок чи помилок, які необхідно виправляти.

Таким чином, суд вважає доцільним відмовити у задоволенні заяви про виправлення описки в рішенні суду, оскільки описок у рішенні суду не вбачається.

Керуючись ст. ст. 261, 269 ЦПК України,

У Х В А Л И В :

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні Миргородського міськрайонного суду Полтавської області від 22 липня 2020 року, ухваленого у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення через Миргородський міськрайонний суд Полтавської області.

Суддя: О. А. Городівський