Справа № 191/2932/20
Провадження № 2/191/980/20
У х в а л а

"07" жовтня 2020 р. Суддя Синельниківського міськрайонного суду Дніпропетровської області Бондаренко Г.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визнання права спільної власності на майно та визнання права власності на Ѕ частину спільного майна, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася до суду із позовною заявою до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визнання права спільної власності на майно та визнання права власності на Ѕ частину спільного майна.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях175 і 177цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Дослідивши матеріали позовної заяви, приходжу висновку, що позовну заяву необхідно залишити без руху, а позивачу надати строк для виправлення недоліків з наступних підстав.

Відповідно до приписів ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Крім того, відповідно до ч.7 ст. 81 ЦПК України суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Позовна заява не відповідає вимогам ч. 5 ст. 177 ЦПК, а саме: позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Позивач звернулася до суду з позовними вимогами, зокрема, про визнання права власності на Ѕ частину житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 та Ѕ частину гаражу, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , тобто з вимогами майнового характеру.

У позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю цього майна. При цьому вартість майна - це грошова сума, за яку це майно може бути придбане у даній місцевості. Тягар доказування вартості майна несе позивач. В якості доказу вартості майна суду можуть бути подані договори купівлі-продажу цього майна, відомості про його залишкову балансову вартість, звіт про оцінку майна тощо.

В матеріалах позовної заяви відсутні відомості щодо вартості спірного майна станом на час пред`явлення позову, виходячи з якої сплачується судовий збір.

Крім того, згідно із ч. 4 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 2 ст. 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 . Законом України «Про судовий збір» - за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У разі, коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру (п. 13 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», абз. 2 ч. 3ст. 6 ЗУ «Про судовий збір»).

З 01 січня 2020 року прожитковий мінімум для працездатних осіб складає 2102,00грн.

З позовної заяви вбачається, що позивачем заявлено чотири позовні вимоги: про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, про визнання права спільної сумісної власності на житловий будинок та гараж, про визнання права власності на Ѕ частину будинку та про визнання права власності на Ѕ частину гаражу.

Перша вимога позивача про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу є вимогою, яка розглядається в порядку окремого провадження, та відповідно до ч. 2 п. 4 ст.4 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви у справах окремого провадження заявник фізична особа має сплатити судовий збір у розмірі 0, 2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 420, 40 грн.

Друга вимога про визнання права спільної сумісної власності на житловий будинок та гараж, є вимогою не майнового характеру, та відповідно до ч. 1 п. 2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви немайнового характеру позивач фізична особа має сплатити судовий збір у розмірі 0, 4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 840,80 грн.

Третя та четверта вимоги про визнання права власності на Ѕ частину будинку та про визнання права власності на Ѕ частину гаражу, є вимогами майнового характеру, та відповідно до ч.1 п. 1 ст.4 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви майнового характеру позивач фізична особа має сплатити судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Так, при подачі позовної заяви позивачем сплачено судовий збір у загальній сумі 2262, 66 грн., та додано квитанцію від 29.09.2020 року про сплату судового збору.

З огляду на зазначене, суд приходить до висновку, що позивачу необхідно доплатити різницю судового збору у розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, за третю та четверту позовні вимоги.

Оплату судового збору необхідно здійснити за наступними реквізитами:

Отримувач коштів УК у м.Синельниковому/м.Син/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ)37916468

Банк отримувача Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача (МФО)899998

Рахунок отримувача UA 0004034

Код класифікації доходів бюджету22030101

Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом _____(ПІБ чи назва установи, організації позивача),Синельниківський міськрайонний суд Дніпропетровської області(назва суду, де розглядається справа).

При заповненні платіжного документа у графі «Код платника» платником судового збору юридичною особою зазначається код ЄДРПОУ, а платником фізичною особою ідентифікаційний код, а при його відсутності, у зв`язку з релігійними переконаннями, зазначаються його паспортні дані.

На підтвердження оплати судового збору до Синельниківського міськрайонного суду Дніпропетровської області необхідно подати оригінал квитанції про оплату судового збору.

Відтак, з урахуванням зазначеного вище, суд позбавлений можливості вирішити питання про відкриття провадження у справі, оскільки заява містить недоліки.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Таким чином, згідно ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визнання права спільної власності на майно та визнання права власності на Ѕ частину спільного майна, залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання ним копії цієї ухвали, інакше позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Копію ухвали направити позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Г. В. Бондаренко