КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

02 листопада 2020 року Київський апеляційний суд у складі судді Суханової Є.М., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 14 липня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визнання права на обов`язкову частку у спадщині,-

В С Т А Н О В И Л А :

Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 14 липня 2020 року у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визнання права на обов`язкову частку у спадщині - відмовлено.

Не погоджуючись із вказаним висновком суду, ОСОБА_1 , подав апеляційну скаргу, яка не відповідає вимогам ст. 356 ЦПК України, зокрема, не сплачено судовий збір.

Відповідно до п.9 ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір», за подання апеляційної та касаційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до апеляційної чи касаційної скарги на ухвалу суду, поданою фізичною особою, судовий збір становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Згідно реквізиту рахунків для сплати судового збору апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції до Київського апеляційного суду оплата коштів має здійснюватися

на рахунок: отримувач: УК у Солом`янському районі; код за ; банк отримувача: казначейство України (ЕАП); МФО Банку: UA0026010; код класифікації доходів бюджету 22030101.

За змістом частини першої статті 136 ЦПК України, статті 8 Закону України «Про судовий збір» суд, ураховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій статті 136 ЦПК України, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (пункт 111 рішення ЄСПЛ від 20 лютого 2014 року у справі «Шишков проти Росії» (Shishkovv. Russia).

При вирішенні питання про відстрочення, розстрочення, зменшення або звільнення від сплати судового збору майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 заявлено клопотання про звільнення від сплати судового збору, з посиланням на те, що він є інвалідом 2 групи « загальне захворювання» на підставі посвідчення серії НОМЕР_1 , виданого 27.09.2018 року, однак апелянтом не надано доказів щодо підстав звільнення від сплати судового збору.

За правилами статті 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 ЦПК України, тому апеляційну скаргу слід залишити без руху, надавши апелянту строк для усунення вказаних недоліків, а саме: надати суду документи, що підтверджують сплату судового збору в установлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до Закону України «Про судовий збір».

Керуючись ст.ст. 58, 185, 356, 357 ЦПК України,-

УХВАЛИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 14 липня 2020 року про відкриття провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визнання права на обов`язкову частку у спадщині, залишити без руху та надати строк 10 днів з моменту отримання копії ухвали для виправлення вказаних недоліків, в іншому випадку апеляційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута апелянту.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Київського апеляційного суду Є.М. Суханова