ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/8211/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"29" жовтня 2020 р. суддя Дарницького районного суду міста Києва Сирбул О.Ф., вивчивши матеріали позовної заяви Акціонерного товариства «МЕГАБАНК» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , Приватного підприємства «ОСМАН», Товариства з обмеженою відповідальністю «ЧАЙХАНА», ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про стягнення заборгованості, звернення стягнення на предмет іпотеки та предмет застави,-

В С Т А Н О В И В :

У жовтні 2020 року Акціонерне товариство «МЕГАБАНК» звернулось до Дарницького районного суду міста Києва із позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , Приватного підприємства «ОСМАН», Товариства з обмеженою відповідальністю «ЧАЙХАНА», ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про стягнення заборгованості, звернення стягнення на предмет іпотеки та предмет застави.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно ст. 187 ЦПК України, суд відкриває провадження у справі за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження.

Позовна заява за змістом і формою повинна відповідати вимогам ст.ст. 175, 176, 177 ЦПК України.

При вивчені позовної заяви та доданих до неї документів судом встановлено, що дана позовна заява не відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України, оскільки, у порушення п. 2 позивачем не зазначено повних анкетних данних сторін, зокрема: реєстраційний номер облікової картки платника податків сторін за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі) та адреси електронної пошти;

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

У порушення вимог ст. 175 ЦПК України, позовна заява не містить: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Така ж позиція зазначена в п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12 червня 2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

При викладенні обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, у позові не зазначено про співмірність розміру заборгованості за кредитними договорами з дійсною вартістю предмета іпотеки та предмета застави на час звернення з позовом до суду, не зазначені докази про це.

Згідно правової позиції, викладеної в Постанові Верховного Суду України від 27.05.2015 у справі №6-61цс15, при зверненні стягнення на предмет іпотеки необхідно зазначати не лише загальний розмір заборгованості, а й усі його складові, що підлягають сплаті іпотекодержателю з вартості предмета іпотеки, а також початкову ціну предмета іпотеки для його подальшої реалізації, визначеної відповідно до частини шостої статті 38 Закону України «Про іпотеку».

Верховний Суд України неодноразово у своїх постановах, зокрема №6-61цс15 від 27 травня 2015 року та №6-1935цс15 від 07 жовтня 2015 року, дійшов правового висновку про неправомірність задоволення судом позову банку про звернення стягнення боргу на предмет іпотеки без визначення ціни позову, яка не була зазначена у тексті позовної заяви, а з визначенням ціни позову на стадії реалізації предмета іпотеки. ВСУ зазначає, що положеннями ЗУ «Про іпотеку» передбачено, що в разі задоволення судом позову про звернення стягнення на предмет іпотеки у рішенні суду зазначається, в тому числі, початкова ціна предмета іпотеки для його подальшої реалізації.

Виходячи із змісту поняття «ціна», як форми грошового вираження вартості товару, послуг, тощо, аналізу норм статей 38, 39 Закону України «Про іпотеку», ВСУ прийшов до правового висновку, що у розумінні норми ст. 39 Закону України «Про іпотеку» встановлення початкової ціни предмета іпотеки у грошовому вираженні визначається за процедурою, передбаченою частиною 6 ст. 38 цього Закону.

Разом із тим, відповідно до ст. 25 Закону України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обмежень» у разі задоволення судом позову про звернення стягнення на предмет застави в рішенні суду зазначаються спосіб реалізації застави, зокрема, загальний розмір вимог та всі його складові що підлягають сплаті обтяжувачу з вартості предмета забезпечувального обтяження, початкова ціна предмета забезпечувального обтяження та застосування однієї з процедур, передбачених ст. 26 цього Закону, яка передбачає і продаж предмета застави шляхом укладення договору купівлі - продажу з іншою особою - покупцем.

Тобто, ціна предмета іпотеки/застави встановлюється, за згодою між іпотекодавцем/заставодавцем і іпотекодержателем/заставодержателем, або на підставі оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності, на рівні, не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна. Очевидно, визначення ціни здійснюється на стадії поза межами процедури реалізації предмету іпотеки та судового розгляду, а саме: етапі підготовки позовної заяви, та із зазначенням ціни, як формули грошового вираження майна, у тексті позовної заяви.

У разі, якщо на момент пред`явлення позову встановити вартість майна, на яке звертається стягнення на предмет іпотеки та предмет застави, неможливо, що суперечить вимогам закону, позивачу необхідно надати суду оцінку вартості предмета іпотеки та застави або надати докази неможливості проведення такої оцінки інакше, ніж на підставі ухвали суду.

Як вбачається зі змісту позовних вимог, останні не містять вартості предметів іпотеки та застави на час звернення до суду з даним позовом за оцінкою предмета іпотеки та предмета застави, проведеною суб`єктом оціночної діяльності відповідно до Закону.

Крім того, при викладенні обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, в позові не зазначено про співмірність розміру виниклої заборгованості за кредитними договорами з дійсною вартістю предмета іпотеки та предмета застави на час звернення з позовом до суду, так як і не надано доказів на підтвердження даних обставин.

Згідно з чинним законодавством зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину позову щодо порушення прав позивача відповідачем, є обов`язковими для особи, яка пред`являє позов, оскільки без зазначення доказів, що підтверджують вимоги, суд не може здійснити підготовку справи до розгляду та належним чином провести судове засідання.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору регулюються Законом України «Про судовий збір» зі змінами та доповненнями від 01.01.2020.

Згідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Законом України «Про державний бюджет на 2020 рік» встановлено, розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що з 01 січня 2020 року складає 2102 грн.

Ставка судового збору за подачу до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою становить 1,5 відсотки ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2102 грн.) та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних (735 700,00 грн.) (п. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір»).

Ставка судового збору за подачу до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана юридичною особою становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2 102,00 грн.) (ст. 4 ЗУ «Про судовий збір»).

А частиною 3 статті 6 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Як вбачається матеріалів справи позивач звертається до суду з позовними вимогами:

- про стягнення з відповідачів заборгованості за кредитним договором у сумі 7 237 598,41 грн., що є позовною вимогою майнового характеру;

- про стягнення з відповідачів заборгованості за кредитним договором у сумі 1 724 920,32 грн., що є позовною вимогою майнового характеру;

- про задоволення частини вимог АТ «Акціонерного товариства «МЕГАБАНК» за кредитним договором у розмірі 365 000,00 грн., звернути стягнення на предмет застави, що є позовною вимогою майнового характеру;

- про звернення стягнення на предмет іпотеки, у рахунок погашення заборгованості за кредитним договором, що є позовною вимогою майнового характеру.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 176 ЦПК України встановлено, що ціна позову визначається у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується чи оспорюванню сумою за виконавчим чи іншим документом,за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку.

Таким чином, позивачу слід зазначити у позовній заяві загальну ціну позову з розрахунку суми стягуваної заборгованості та дійсної вартості предмета іпотеки та предмета застави на час звернення з позовом до суду, та надати документ, що підтверджує сплату судового збору у розмірі з розрахунку ціни позову*1,5%, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 2102,00 грн.

Судовий збір підлягає сплаті на наступний рахунок:

Отримувач коштів УК у Дарн.р-ні/Дарниц.р-н/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38021179

Банк отримувача Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0026003

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Дарницький районний суд міста Києва (назва суду, де розглядається справа).

Дані обставини перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України, якщо позовна заява подана без додержання вимог, передбачених ст. 175, 177 ЦПК України та/або не сплачено судовий збір, вона підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачеві строку на усунення недоліків.

У зв`язку з викладеним, позивачу необхідно подати уточнену редакцію позовної заяви, з дотриманням вимог зазначених у вказаній ухвалі суду, у відповідній кількості примірників до кількісного складу учасників процесу (ч. 1 ст. 177 ЦПК України).

Керуючись ст.ст.175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Акціонерного товариства «МЕГАБАНК» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , Приватного підприємства «ОСМАН», Товариства з обмеженою відповідальністю «ЧАЙХАНА», ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про стягнення заборгованості, звернення стягнення на предмет іпотеки та предмет застави-залишити без руху та надати строк для усунення її недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання позивачем даної ухвали.

Копію ухвали направити позивачу.

Роз`яснити, що якщо у визначений строк недоліки не будуть усунені, позовна заява на підставі ч. 3 ст. 185 ЦПК України буде вважаться неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: