Комінтернівський районний суд м.Харкова
Провадження № 2/641/206/2020 Справа № 641/5731/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 листопада 2020 року м. Харків

Комінтернівський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Фанда О.А.

за участю секретарів судових засідань Конюх С.М., Максимової Т.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , поданої адвокатом Загребельним Михайлом Сергійовичем до Акціонерного товариства «Харківобленерго», треті особи: Мереф`янське РВ АТ «Харківобленерго», ОСОБА_2 про відшкодування збитків, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 , поданої адвокатом Загребельним Михайлом Сергійовичем до Акціонерного товариства «Харківобленерго», треті особи: Мереф`янське РВ АТ «Харківобленерго», ОСОБА_2 про відшкодування збитків.

В призначені судові засідання 24 вересня 2020 року та 02 листопада 2020 року, належним чином повідомлений позивач та його представник не з`явилися до суду, про час та місце судового розгляду повідомлені належним чином. Клопотань про розгляд справи за їх відсутності не подали, як і доказів поважності неявки в попередні судові засідання.

Відповідно до ч. 5 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Представник позивача документів поважності причин неявки в призначені судові засідання суду не надав, з заявою про розгляд справи за його відсутності не звертався.

Враховуючи вищевикладене, позовна заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без розгляду в зв`язку з повторною неявкою в судове засідання без поважних причин представника позивача, з наступних підстав.

Частиною 1 статті 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться. Якщо учасник судового процесу повідомляє суду номери телефонів і факсів, адресу електронної пошти або іншу аналогічну інформацію, він повинен поінформувати суд про їх зміну під час розгляду справи.

Положення частини першої цієї статті застосовуються також у разі відсутності заяви про зміну номерів телефонів і факсів, адреси електронної пошти, які учасник судового процесу повідомив суду. Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

24 вересня 2020 року та 02 листопада 2020 року від представника позивача на адресу суду надійшла заява про відкладення судового засідання, в зв`язку з перебуванням на лікарняному та перебуванням на лікарняному. Жодних доказів на підтвердження поважності причин неявки в судове засідання позивачем до заяви не додано.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції» визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Розумність тривалості судового розгляду має визначатися з огляду на обставини справи та наступні критерії: складність справи, поведінка заявника та компетентних органів, а також важливість предмета позову для заявника у справі (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Фрідлендер проти Франції»).

Відповідно до принципу юридичної визначеності, як складової частини конституційного принципу верховенства права, особа, яка звернулася з позовною заявою, зобов`язана самостійно цікавитися перебігом розгляду його позову в суді. Тривала відсутність такого інтересу з боку позивача свідчить про його небажання захищати свої процесуальні права та зловживання ними.

Відповідно до вимог п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Суд зазначає, що позивач звернувся з позовом до суду в липні 2019 року в призначені судові засідання не з`являється, заяви про розгляд справи за відсутності представника позивача не подано.

Враховуючи вищезазначене, суд приходить до висновку, що процесуальна бездіяльність позивача та його представника не може бути перешкодою для здійснення судочинства судом І інстанції у визначені чинним Цивільно-процесуальним законодавством строки.

Залишення позовної заяви без розгляду не перешкоджає позивачу повторно звернутися з цією самою заявою до суду.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 223, 257 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 , поданої адвокатом Загребельним Михайлом Сергійовичем до Акціонерного товариства «Харківобленерго», треті особи: Мереф`янське РВ АТ «Харківобленерго», ОСОБА_2 про відшкодування збитків - залишити без розгляду.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що залишення позовної заяви без розгляду не позбавляє їх права повторного звернення до суду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала не була вручена в день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 15 днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя -О. А. Фанда