Провадження №2/760/4944/20
Справа №760/6359/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 жовтня 2020 року Солом`янський районний суд м. Києва

в складі: головуючого судді - Букіної О.М.

при секретарі - Кривулько С.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа-Державний нотаріус Двадцять першої державної нотаріальної контори, ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування, -

В С Т А Н О В И В:

06.03.2020 позивач звернулась до суду з позовом та уточнивши позовні вимоги просила визнати за нею в порядку спадкування за заповітом право власності на квартиру АДРЕСА_1 , обґрунтовуючи свої вимоги наступним.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер двоюрідний брат позивача - ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що 09.08.2017 складено відповідний актовий запис №570 та видано свідоцтво про смерть НОМЕР_1 .

Після його смерті відкрилася спадщина на квартиру АДРЕСА_1 .

Позивач своєчасно звернулась до Державного нотаріуса Двадцять першої Київської державної нотаріальної контори, ОСОБА_2 , із заявою про прийняття спадщини.

Однак 25.06.2019 нотаріус відмовив у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_3 , оскільки у позивача відсутній оригінал правовстановлюючого документу на спадкову квартиру.

Разом з тим, позивач посилається, що оригінал свідоцтва про право власності на вказану вище квартиру у неї відсутній.

Посилається, що 17.04.2018 Управління житлово-комунального господарства та будівництва Солом`янської районної в м.Києві державної адміністрації відмовило ОСОБА_1 у видачі дублікату свідоцтва про право власності на квартиру АДРЕСА_1 через те, що ОСОБА_1 не є власником або співвласником квартири.

Посилаючись на вказані обставини та відмову нотаріуса у видачі свідоцтва про право власності в порядку спадкування за законом, позивач вимушена звернутися до суду з даним позовом.

06.03.2020 згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, вищезазначену справу було передано до провадження головуючому судді Букіній О.М.

11.03.2020 у справі відкрито провадження та призначено справу до розгляду в підготовчому судовому засіданні.

10.06.2020 до суду надійшов відзив на позовну заяву від відповідача, в якому зазначає, що Київську міську раду не можна вважати відповідальною за відсутність у позивача правовстановлюючих документів на спадкове майно і відповідно виникнення даного спору, а тому в даному спірному випадку не вбачається ніяких правових підстав для стягнення сплаченого судового збору з відповідача. Крім цього, пункт ж) статті 3 Закону України «Про державне мито» передбачає сплату державного мита за видачу свідоцтва про право на спадщину. Таким чином відповідач вважає, що в даному випадку не має правових підстав для стягнення судового збору з відповідача, який є державним органом та виступає від імені держави в спірних правовідносинах. Судовий збір, сплачений позивачем при поданні позову не підлягає поверненню, оскільки органи місцевого самоврядування звільненні від сплати судового збору (ст.141 ЦПК України). На підставі викладеного відповідач просить суд на підставі поданих стороною доказів прийняти рішення та слухати справу у відсутності представника Київської міської ради.

16.06.2020 до суду надійшла заява від третьої особи, в якій остання просить розглядати справу без їх участі.

23.06.2020 до суду надійшла заява від представника позивача про заміну третьої особи на Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції в м.Києві.

23.06.2020 судом було витребувано від Двадцять першої київської державної нотаріальної контори матеріали спадкової справи щодо померлого ОСОБА_3 .

Ухвалою суду від 23.06.2020 року закрито підготовче провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

25.06.2020 на адресу суду надійшли матеріали спадкової справи №643-2017 щодо померлого ОСОБА_3 .

Позивач подала заяву про слухання справи у її відсутності та просила позов задовольнити.

Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши та оцінивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що 07.10.2010 ОСОБА_3 складено заповіт, посвідчений державним нотаріусом Дев`ятої Київської державної нотаріальної контори, Ловчинською Л.А. , зареєстрований в реєстрі за №8-1674, відповідно до якого спадкодавець заповів належну йому на праві власності квартиру АДРЕСА_1 - ОСОБА_1 , тобто позивачу по справі.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер двоюрідний брат позивача - ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Після його смерті відкрилася спадщина на квартиру АДРЕСА_1 в порядку спадкування за заповітом.

Як встановлено в ході розгляду справи та підтверджується довідкою Київським міським бюро технічної інвентаризації КВ-2017 № 49305 від 12.12.2017, квартира АДРЕСА_1 зареєстрована на праві власності за ОСОБА_3 на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого 06.04.1995 Відділом приватизації Залізничної районної Ради народних депутатів м.Києва.

Як встановлено з матеріалів справи, позивач у визначений шестимісячний строк звернулась до Державного нотаріуса Двадцять першої Київської державної нотаріальної контори, ОСОБА_2 , із заявою про прийняття спадщини, однак 25.06.2019 нотаріус відмовив у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_3 , оскільки у позивача відсутній оригінал правовстановлюючого документу на спадкову квартиру.

У відповідності до п.23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року N 7 «Про судову практику у справах про спадкування», свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають.

У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст. 328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Стаття 1222 ЦК України передбачає, що спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Позивач відноситься до осіб, які мають право на спадкування за законом першої черги після смерті ОСОБА_3 .

Інших спадкоємців, визначених законом та які у шестимісячний строк звернулися з заявою про прийняття спадщини не вбачається, що підтверджується матеріалами спадкової справи № 643-2017 щодо майна померлого ОСОБА_3 .

З огляду на викладене вище, приймаючи до уваги відсутність у позивача оригіналу правовстановлюючого документу на спадкове майно, суд приходить до висновку про обґрунтованість вимог позивача, а тому вважає за можливе визнати за нею право власності на квартиру АДРЕСА_1 в порядку спадкування за заком після смерті ОСОБА_3 який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

З огляду на викладене, позов ОСОБА_1 підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 328, 1216-1218, 1222, 1258,1261 ЦК України, п. 23 Постанови Пленуму Верховного суду України 30.05.2008 N 7 «Про судову практику у справах про спадкування», ст.ст. 12-13, 76-81, 141, 258-259, 263-265, 268 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 Київської міської ради про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом, задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на квартиру АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом 30 днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя: Букіна О.М