04.11.2020
Провадження № 2/642/1652/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 листопада 2020 року суддя Ленінського районного суду м. Харкова Гримайло А.М., розглянувши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації», КП «Київське міське бюро технічної інвентаризації», Дзержинський районний суд м.Харкова, Харківський апеляційний суд, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання незаконними дій та стягнення моральної шкоди, -

встановив:

До Ленінського районного суду м. Харкова за підсудністю на підставі ухвали Харківського апеляційного суду від 28.10.2020 надійшли матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації», КП «Київське міське бюро технічної інвентаризації», Дзержинський районний суд м.Харкова, Харківський апеляційний суд, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання незаконними дій та стягнення моральної шкоди.

Судом встановлено, що зазначена позовна заява подана без додержання вимог, викладених в ст. 175, ст. 177 ЦПК України, у зв`язку з чим підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивач ОСОБА_1 в своїй позовній заяві просив звільнити його від сплати судового збору або відстрочити його сплату на підставі п.1 ч.1 ст. 8 ЗУ «Про судовий збір», в обґрунтування вказаного клопотання зазначив, що протягом 2019 року він не отримував достатній дохід, який дозволив би йому сплатити судовий збір за подачу позовної заяви, а також зазначив, що дохід останнього склав 3000 грн., однак довідки про це не надав.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до положень п.1 ч.2 ст.8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Пунктом 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» визначено, що відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Відповідно до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику суду як джерело права. Так, у рішенні Європейського суду з прав людини «Креуз проти Польщі» (CASEOFKREUZv.POLAND) (Заява N 28249/95) від 19.06.2001 року, суд констатував, що він ніколи не виключав можливості того, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Проте у цьому ж рішенні суд також наголошує, що положення пункту 1 статті 6 про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах. Відповідно Суд постановляє, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду, яке є саме по собі таким, що суперечить пункту 1 статті 6 Конвенції (п. 60).

Також, зокрема, у п.п. 50, 52 рішення Європейського суду з прав людини «Станков проти Болгарії» («STANKOVv. BULGARIA») від 12.07.2007 (заява №68490/01), вказано про те, що цілі, які переслідуються при стягненні судових витрат, зокрема судового збору слід вважати прийнятними враховуючи загалом питання відправлення правосуддя, зокрема, що стосується фінансування судової системи, крім цього, такі діють стримуючим фактором для легковажних претензій, однак такі не повинні бути надмірним тягарем, тобто значне фінансове навантаження може виступати як фактор, що обмежує доступ до правосуддя, право на суд.

Враховуючи, що відстрочка сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду, а також враховуючи, що в обґрунтування доводів клопотання не надано достатніх доказів на підтвердження того, що на час подачі позову майновий стан заявника перешкоджає сплаті ним судового збору у встановленому порядку і розмірі та враховуючи відсутність обставин, визначених законом, для відстрочення судових витрат, клопотання про відстрочку сплати суми судового збору задоволенню не підлягає.

Згідно з вимогами частини 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено ставки судового збору: за подання до суду позовної заяви майнового характеру поданою фізичною особою ставка судового збору справляється в розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Відповідно до п.п.2 п.1 ч.2 ст. 4, ч.3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору встановлюється у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві вимоги, як майнового та і немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу .

Так як позов має три вимоги немайнового характеру, та вимоги майнового характеру, позивачу необхідно сплатити судовий збір: за подання немайнових позовних вимог 840,80 грн. + 840,80 грн. + 840,80 грн. всього у сумі 2522 грн. 40 коп. та за подання майнових позовних вимог, а саме моральної шкоди, в розмірі не меньше 0,4 розміру прожиткового мінімуму у сумі 840,80 грн.

Крім того, в порушення вимог ч.1 ст.177 ЦПК України позивачем не додано до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

За змістом ч.ч.1, 2 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки позовна заява подана без додержання вимог, викладених у статтях ст.ст.175, 177 ЦПК України, тому її слід залишити без руху.

Керуючись статями 175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації», КП «Київське міське бюро технічної інвентаризації», Дзержинський районний суд м.Харкова, Харківський апеляційний суд, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання незаконними дій та стягнення моральної шкоди - залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що невиконання вимог ухвали суду у встановлений строк є підставою вважати позовну заяву неподаною та такою, що підлягає поверненню позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.М.Гримайло