Справа № 214/6916/19
2/214/838/20
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

(після відкриття провадження по справі)

02 листопада 2020 року м. Кривий Ріг

Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Євтушенка О.І.,

секретар судового засідання Єременко К.С.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 , представник позивача ОСОБА_2 до Першої Криворізької державної нотаріальної контори Головного територіального управління юстиції в Дніпропетровській області, Головного територіального управління юстиції в Дніпропетровській області про скасування постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії, зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 звернувся до суду з позовною заявою 11 вересня 2019 року, уточнивши вимоги (а.с.19-21), в якій просить суд: визнати протиправною та скасувати постанову від 20 серпня 2019 року державного нотаріуса Першої Криворізької державної нотаріальної контори ГТУЮ в Дніпропетровській області Шаблян Є.М. про відмову ОСОБА_1 у вчиненні нотаріальної дії видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ; зобов`язати державного нотаріуса Першої Криворізької державної нотаріальної контори ГТУЮ в Дніпропетровській області Шаблян Є.М. видати ОСОБА_1 свідоцтво про право на спадщину за законом на 3/4 частки квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , придбаної позивачем на підставі договору купівлі-продажу від 16 квітня 2005 року, посвідченого приватним нотаріусом Кузнецовою О.С. за №1730.

Ухвалою суду від 07 жовтня 2019 року (головуючий суддя ОСОБА_4 ) позов прийнято до розгляду з відкриттям загального позовного провадження з призначенням підготовчого судового засідання (а.с.34-35).

За результатами повторного автоматизованого розподілу на підставі розпорядження керівника апарату суду №302 від 14 травня 2020 року та протоколу матеріали справи передано в провадження судді Хомініч С.В., яку ухвалою суду від 22 травня 2020 року прийнято нею до свого провадження з призначенням підготовчого судового засідання (а.с.50-51).

За результатами повторного автоматизованого розподілу на підставі розпорядження керівника апарату суду №642 від 14 липня 2020 року та протоколу матеріали справи передано в провадження судді Євтушенку О.І.

Ухвалою суду від 20 липня 2020 року справу прийнято до провадження суддею Євтушенком О.І. з призначенням судового розгляду в порядку загального позовного провадження зі стадії підготовчого провадження спочатку.

Учасники справи в підготовче судове засідання не з`явились, будучи повідомленими про дату, час та місце розгляду справи у встановленому законом порядку, причини неявки суду не відомі. Заяв про відкладення розгляду справи від них суду не надходило.

Відповідно до ч.1, ч.2 ст.197 ЦПК України, підготовче судове засідання проводиться з повідомленням учасників справи. У підготовчому судовому засіданні суд, зокрема, здійснює дії, необхідні для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті.

Враховуючи норми ст.50 Закону України «Про нотаріат», та норми ЦК України, ЦПК України, справи щодо оскарження нотаріальних дій або відмови в їх вчиненні повинні розглядатися в порядку позовного провадження як спір про право.

Система нотаріату не входить до системи органів виконавчої влади. Проте вважати діяльність нотаріуса як таку, у межах якої здійснюються владні управлінські функції, не можна. У діях нотаріуса немає ані адміністративного примусу, ані управлінських повноважень, хоча він і є посадовою особою (але не державним службовцем), а нотаріальну діяльність слід характеризувати як публічно-правову, оскільки вона здійснюється від імені держави. Між нотаріальною та адміністративною діяльністю існує суттєва різниця за юридичним характером, колом суб`єктів та структурою їх правовідносин, цілями, результатами та методами регулювання. Також слід зазначити, що структура нотаріату утворена таким чином, що вони не пов`язані між собою в організаційному відношенні і при вчиненні нотаріальних дій. Що ж до владності у нотаріальних правовідносинах, то вона виявляється лише в офіційній силі нотаріальних актів. Правовідносини, що виникають між нотаріусами та іншими суб`єктами нотаріальної діяльності, є суто процесуальними за своєю сутністю і не можуть характеризуватися як владні відносини у розумінні КАС України. Слід зазначити, що незалежно від того, є нотаріус приватним чи працює у державній нотаріальній конторі, Закон України «Про нотаріат» фактично прирівнює за правовим статусом державних і приватних нотаріусів), він не може вважатися суб`єктом владних повноважень.

Так, під час проведення підготовчого провадження судом встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам ст.ст.175, 177 ЦПК України, та містить недоліки, без усунення яких її подальший розгляд неможливий, а саме:

-позивачем невірно зазначено найменування відповідача-2 відповідно до відомостей з Єдиного реєстру юридичних осіб, ФОП та громадських формувань, у тому числі з урахуванням змін в системі органів юстиції після її реформування. Так, вірною назвою є Південно-Східне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), що слід уточнити;

-зі змісту позовних вимог неможливо конкретно визначити спосіб захисту прав та інтересів, обраний позивачем відповідно до ст.16 ЦК України в розрізі обставин справи, викладених в позові, які стосуються спадкових відносин, що виникли після смерті його дружини ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 . Відтак позивачеві слід уточнити обраний ними спосіб захисту, у відповідність до якого привести пред`явлені вимоги та згідно з п.4 ч.3 ст.175 ЦПК України викласти зміст позовних вимог щодо кожного зі співвідповідачів, у тому числі, в чому полягає порушення прав позивача з боку кожного з відповідачів конкретно.

Одночасно суд звертає увагу позивача, що відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Способи захисту цивільних прав та інтересів судом визначено ст.16 ЦК України.

Згідно з ч.2 ст.16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов`язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

Порядок видачі свідоцтва про право на спадщину визначено главою 7 Закону України «Про нотаріат» та таке право надано органам і посадовим особам, на які покладено обов`язок посвідчувати права, а також факти, що мають юридичне значення, та вчиняти інші нотаріальні дії, передбачені цим Законом, з метою надання їм юридичної вірогідності. При цьому суд не може підміняти орган, до повноважень якого належить прийняття рішення, яке є предметом оскарження, приймати замість нього своє рішення та давати вказівки, які б свідчили про вирішення питань, які належать до компетенції такого суб`єкта, оскільки такі дії вчиняються нотаріусом відповідно до Закону України «Про нотаріат»;

-в частині викладу обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, не вказано, в чому конкретно полягає незаконність рішення державного нотаріуса як суб`єкта владних повноважень щодо відмови у вчиненні нотаріальної дії, які порушення норм матеріального та/або процесуального права ним допущено, що в сукупності б визначали незаконність оскаржуваної позивачем постанови та необхідність зобов`язання нотаріуса вчинити такі дії в примусовому (судовому) порядку;

- позивач заявляє вимогу про зобов`язання нотаріуса видати йому свідоцтво про право на спадщину за законом на 3/4 частини квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , після смерті дружини ОСОБА_3 , якій за життя в квартирі належала 1/2 частка. При цьому, позивач не обґрунтовує, яке відношення до обсягу спадкового майна після смерті ОСОБА_3 має належна йому 1/2 частка в квартирі як спільній сумісній власності подружжя, та яким чином державний нотаріус порушує його право власності на цю частку майна як співвласника;

-зміст позовних вимог викладено у відношенні до відповідачів 1, 2 загалом, в той час як вимога про зобов`язання вчинити нотаріальні дії стосовно видачі свідоцтва про право на спадщину за законом фактично пред`явлена до державного нотаріуса Шабліян Є.М., та в порушення п.4 ч.3 ст.175 ЦПК України обґрунтування позовних вимог щодо вказаної особи як особи, чиї дії та рішення як суб`єкта владних повноважень оспорюються, взагалі не викладено в позові, що визначає наявність істотних неузгоджень;

-позивач не надає попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які він поніс та очікує понести у зв`язку із розглядом справи (п.9 ч.3 ст.175 ЦПК України), у зв`язку із чим суд звертає увагу позивача, що за положеннями ст.ст.133, 134 ЦПК України, судові витрати складаються не тільки з судового збору, а й з витрат, пов`язаних з розглядом справи. У разі неподання стороною попереднього розрахунку суми судових витрат суд може відмовити їй у відшкодуванні відповідних судових витрат, за винятком суми сплаченого нею судового збору. Попередній розрахунок розміру судових витрат не обмежує сторону у доведенні іншої фактичної суми судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами за результатами розгляду справи;

- позивачем не зазначено відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювались шляхом оскарження дій державного нотаріуса до вищестоящих інстанцій;

Крім того, до позовної заяви (як в первісній редакції, так і уточненій) не долучено доказів, які б підтверджували повноваження ОСОБА_2 як представника ОСОБА_5 на участі в справі, яка підлягає розгляду за правилами загального позовного провадження (свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, ордеру). Відсутність таких доказів визначає наявність сумнівів в поданні позовної заяви ОСОБА_2 як належним представником.

Відповідно до ч.11 ст.187 ЦПК України, суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст.175, 177 ЦПК України, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає строк на усунення недоліків, який не може перевищувати 5 днів з дня вручення позивачу копії ухвали.

Оскільки уточнена позовна заява не відповідає вимогам ст.ст.175, 177 ЦПК України, то згідно з ч.11 ст.185 ЦПК України її необхідно залишити без руху та надати позивачеві строк для усунення виявлених недоліків до 5 днів з дня вручення копії даної ухвали.

Згідно з ч.13 ст.187 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк не виконає вимоги, визначені ст.ст.175, 177 ЦПК України, позовна заява залишається без розгляду.

Керуючись ст.ст.4, 13, 14, 19, 30, 32, 33, 34, 175, 177, 187, 260, 261, 274, 277, 279 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Уточнену позовну заяву ОСОБА_1 , представник позивача ОСОБА_2 до Першої Криворізької державної нотаріальної контори Головного територіального управління юстиції в Дніпропетровській області, Головного територіального управління юстиції в Дніпропетровській області про скасування постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії, зобов`язання вчинити певні дії залишити без руху та надати позивачеві строк для усунення недоліків, що не може перевищувати 5 днів з дня вручення ухвали.

Копію ухвали надіслати позивачеві та його представникові для відома та виконання.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Ухвалу складено та підписано 02 листопада 2020 року.

Суддя О.І. Євтушенко