БОЛГРАДСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 497/1471/2020
Провадження № 2/497/735/2020
Ухвала

про залишення позовної заяви без руху

"03" листопада 2020 р. суддя Болградського районного суду Одеської області Кравцова Алла Валентинівна, ознайомившись у приміщенні суду в м.Болград з матеріалами цивільної справи за позовом ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 до Болградської міської ради Одеської області про встановлення факту належності спадкового майна спадкодавцю та визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за законом,

ВСТАНОВИЛА:

30.10.2020 року заявник звернулася до суду з вищевказаним позовом, проте позовна заява не відповідає вимогам ст.175ч.3п.п.2,4-10 та ч.5ст.177 ЦПК України і підлягає залишенню без руху.

Так, ст.175ч.2,ч.3п.8,ч.5 ЦПК України визначено, що "позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи;... позовна заява повинна містити... перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; в разі пред`явлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення".

Ст.177ч.5 регламентовано обов`язок позивача додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Запровадження нової норми у Конституції України дало поштовх зміні правил звернення до суду за розглядом певних справ і правил розгляду справ.

Донедавна пунктом 8 ст.129 Конституції України однією з основних засад судочинства було визначено забезпечення апеляційного та касаційного оскарження рішення суду, крім випадків, встановлених законом, що надавало можливість безмежного конституційного права на оскарження судових рішень у суді.

З набранням чинності Законом України «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)» № 1401-VIII від 02.06.2016, це право отримало певні межі і зазначена норма отримала таку форму: забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Так, новим ЦПК України (з грудня 2017 року), при визначенні справ, що відносяться до юрисдикції загальних судів, запроваджені нові поняття: «спрощене провадження», «малозначні спори», «малозначні справи», «справи незначної складності», «справи, для яких пріоритетним є швидке вирішення».

У сучасному законодавстві України, таким чином, з прийняттям у 2016 році вищевказаного ЗУ «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)», у Конституції України вперше з`явилося поняття «малозначні спори».

А саме: ст.131-2 Конституції України гарантує надання професійної правничої допомоги адвокатурою, та передбачає, що законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

З вищевказаного позову ОСОБА_1 і додатків до нього не вбачається, що спір є трудовим, або щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, малозначним, а також, що він стосується представництва прав малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

ЦПК України не містить визначення поняття «малозначні справи». І тут слід частково погодитися з ОСОБА_3 (д.ю.н., професор кафедри загальноправових дисциплін Інституту управління і права Національного юридичного університету ім.Я.Мудрого, автор багатьох наукових робіт), яка зазначає, що «Використаний термін «малозначні» доволі специфічний, оскільки значення справи для заявника не залежить від його ціни або складності розгляду і навряд чи варто ділити справи на значні та малозначні» ( ОСОБА_4 . Реформи цивільного процесуального законодавства в незалежній Україні: 1991-2017 / Україна на шляху до Європи: реформа цивільного процесуального законодавства. Зб. наук. праць. - К.,2017, с.18). Адже для кожної людини справи, що її стосуються - значні. Однак, з набранням чинності новим ЦПК «малозначні справи» є правовою категорією, яка підлягатиме застосуванню за правовими критеріями.

Частина 1 ст.274 ЦПК України визначає, що у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються: 1) малозначні справи; і 2) справи, що виникають з трудових відносин, а згідно ч.2 цієї статті - може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Частиною 4 ст.274 ЦПК України встановлено, що в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів та поділ майна подружжя; 2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

Водночас ч.3ст.274 ЦПК України суду надано повноваження для того, щоб вирішити, чи розглядати справу в порядку спрощеного провадження, адже встановлено, що при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Вивчивши позовну заяву з додатками на предмет дотримання її вимогам ст.ст.175 і 177 ЦПК України, суддя дійшов висновку, що заява не враховує усіх вимог, передбачених ЦПК України, а саме: оскільки позов стосується спору щодо спадкування, справа не може бути розглянута у порядку спрощеного позовного провадження, а тому позов має містити або особистий підпис позивача або його представника - адвоката, проте як позов підписаний представником, стосовно якого в наданих матеріалах відсутні докази про наявність в нього адвокатського статусу.

Так, ст.60 ЦПК України визначено, що: "п редставником у суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу. Органи або інших осіб, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, представляють у суді їх посадові особи, крім випадків, коли такі органи та особи є стороною чи третьою особою у справі. Одна й та сама особа може бути одночасно представником декількох позивачів або декількох відповідачів або декількох третіх осіб на одній стороні, за умови відсутності конфлікту інтересів між ними".

Стаття 62 ЦПК України визначено, що "...п овноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність". Відповідність копії документа, що підтверджує повноваження представника, оригіналу може бути засвідчена підписом судді. Оригінали документів, зазначених у цій статті, копії з них, засвідчені суддею, або копії з них, засвідчені у визначеному законом порядку, приєднуються до матеріалів справи. В разі подання представником заяви по суті справи в електронній формі він може додати до неї довіреність або ордер в електронній формі, підписані електронним цифровим підписом відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему. В разі подання представником до суду заяви, скарги, клопотання він додає довіреність або інший документ, що посвідчує його повноваження, якщо в справі немає підтвердження такого повноваження на момент подання відповідної заяви, скарги, клопотання. Довіреності або інші документи, які підтверджують повноваження представника і були посвідчені в інших державах, повинні бути легалізовані в установленому законодавством порядку, якщо інше не встановлено міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України".

Відповідно до ст.63 ЦПК України, "в разі відсутності у сторони чи третьої особи, визнаної недієздатною або обмеженою у цивільній дієздатності, законного представника суд за поданням органу опіки та піклування ухвалою призначає опікуна або піклувальника і залучає їх до участі у справі як законних представників... якщо законний представник не має права вести справу в суді з підстав, встановлених законом, суд за поданням органу опіки та піклування замінює законного представника. . Звільнення опікуна чи піклувальника в разі, якщо їх призначив суд, і призначення ними інших осіб здійснюються в порядку, встановленому частиною другою статті 300 цього Кодексу".

Відповідно до вимог ст.274ч.5 ЦПК України "Суд відмовляє у розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження або постановляє ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, якщо після прийняття судом до розгляду заяви позивача про збільшення розміру позовних вимог або зміни предмета позову відповідна справа не може бути розглянута за правилами спрощеного позовного провадження".

Таким чином, з наданих суду матеріалів вбачається відсутність доказів на право представництва ОСОБА_1 інтересів позивача ОСОБА_2 , і, оскільки справа не може бути розглянута за правилами спрощеного позовного провадження, - це є недоліком, який підлягає усуненню для відкриття провадження у справі та її розгляду за правилами загального позовного провадження, де представником може бути лише особа, що є адвокатом, про що матеріали справи мають містити відповідні докази (ордер адвоката, або копію адвокатського свідоцтва з відповідною довіреністю, тощо).

Відповідно до вимог ст.185ч.1,3,4п.1 ЦПК України, "суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху... Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, ... позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві. Крім цього, заява повертається у випадках, якщо заяву подано особою, що не має процесуальної дієздатності, не підписана, або підписана особою, яка не має права її підписувати...".

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про необхідність залишення заяви без руху, оскільки це співвідноситься з вимогами ч.1ст.185 ЦПК України, згідно якої суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 184 і 175 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення заяви (позову) без руху. Проте, заявнику слід роз`яснити, що в разі усунення вказаних недоліків, справа буде розглянута судом з дотриманням вимог матеріального та процесуального цивільного права.

Керуючись ст.ст.175,185, 318 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Залишити без руху позов ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 до Болградської міської ради Одеської області про встановлення факту належності спадкового майна спадкодавцю та визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за законом.

Запропонувати заявнику усунути недоліки (надати суду докази його права на представництво в суді позивача за даним позовом) у строк, не пізніше 10 днів з дня отримання копії ухвали, надавши суду належно оформлену позовну заяву, та усі необхідні докази на його розсуд для підтвердження вимог заяви.

Роз`яснити заявнику, що, в разі невиконання вищезазначених недоліків заяви, вона буде вважатися неподаною та повернута заявнику, що не перешкоджатиме зверненню з нею до суду удруге після усунення її недоліків.

Ухвала, відповідно до ст.353 ЦПК України, оскарженню не підлягає.

Суддя А.В. Кравцова