ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/8842/20
провадження № 2/753/8062/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" листопада 2020 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Сирбул О.Ф., розглянувши матеріали справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа-Служба у справах дітей та сім`ї Дарницької районної в місті Києві Державної адміністрації про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дитини, -

В С Т А Н О В И В :

До суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа-Служба у справах дітей та сім`ї Дарницької районної в місті Києві Державної адміністрації про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дитини.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 06.10.2020 позовну заяву було залишено без руху та позивачу був наданий строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів із дня отримання позивачем даної ухвали, для усунення зазначених недоліків.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені ст.ст. 175, 177 ЦПК України, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

У силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного терміну. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Ковенції. Така позиція викладена в рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України".

У своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до розписки, яка міститься у матеріалах справи, позивач особисто 20.10.2020 у приміщенні суду отримала копію ухвали Дарницького районного суду м. Києва від 06.10.2020.

Крім того, відповідно до зворотнього повідомлення про вручення поштового відправлення «Укрпошти» копію вказаної ухвали позивач також повторно отримала 23.10.2020, однак на день винесення даної ухвали позивач вказані недоліки в ухвалі суду від 06.10.2020 не усунула.

Враховуючи викладене, суддя вважає, що підстав для продовження строку для усунення недоліків, передбачених ст. 127 ЦПК України не встановлено, оскільки останній не може бути продовжений з ініціативи суду і підлягає продовженню, за наявності підстав, виключно за клопотанням сторони або іншої особи, яка не встигла вчинити певну процесуальну дію.

Таким чином, враховуючи те, що позивачем у встановлений строк не виконані вимоги ухвали суду, тому позовну заяву разом із додатками необхідно слід повернути останнійу та вважати її неподаною.

Керуючись ч. 3 ст. 185, 260, 352-355 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа-Служба у справах дітей та сім`ї Дарницької районної в місті Києві Державної адміністрації про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дитини-вважати неподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвалу може бути оскаржено в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: