Справа № 510/1366/16-ц
Провадження № 8/510/1/20
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.10.20 року Ренійський районний суд Одеської області

У складі: головуючого судді - Сорокіна К.В.,

при секретарі - Івановій Н.С.

розглянувши у судовому засіданні у залі суду в місті Рені справу за заявою ОСОБА_1 ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про перегляд рішення Ренійського районного суду Одеської області від 14.12.2016 р. по справі № 510/1366/16-ц за нововиявленими обставинами, -

в с т а н о в и в:

14.12.2016 р. Ренійським районним судом Одеської області було визнано за ОСОБА_5 в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_6 право власності на житловий будинок з надвірними спорудами АДРЕСА_2 . У 2018 р. ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою про перегляд рішення за нововиявленими обставинами, посилаючись на те, що до суду в інтересах ОСОБА_5 із позовною заявою про визнання за ним права власності в порядку спадкування, звертався адвокат Златі Д.С. (ордер серії ОД № 081989 від 15.08.2018 р.). На момент винесення рішення представнику ОСОБА_5 адвокату Златі Д.С. не було відомо про смерть позивача, таким чином, у зв`язку з тим, що ця обставина є істотною, вона не була відома ані представнику ОСОБА_5 , ані суду на момент винесення рішення, ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою про перегляд рішення за нововиявленими обставинами. ОСОБА_1 є правонаступником ОСОБА_5 , за її заявою було поновлено строк на подання заяви про перегляд рішення за нововиявленими обставинами.

В ході розгляду заяви про перегляд рішення за нововиявленими обставинами до суду із заявою звернулись ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про залучення їх до участі у справі в якості правонаступників ОСОБА_5 та скасування рішення Ренійського районного суду Одеської області від 14.12.2016 р. по справі № 510/1336/16-ц.

В подальшому вимоги були уточнені, а саме ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , за результатом розгляду заяви про перегляд рішення за нововиявленими обставинами, просили скасувати рішення від 14.12.2016 р. по справі № 510/1366/16-ц та ухвалити нове рішення, яким визнати за ними в рівних частинах право власності на житловий будинок з господарськими будівлями та надвірними спорудами по АДРЕСА_1 .

Ухвалою суду від 03.08.2018 року відкрито провадження за заявою ОСОБА_1 про перегляд рішення Ренійського районного суду Одеської області від 14.12.2016 року по справі № 510/1366/16 за нововиявленими обставинами.

04.04.2019 року до суду надійшла письмова заява від представника відповідача Ренійської міської ради Одеської області про розгляд справи за його відсутності.

Представник заявниці ОСОБА_1 адвокат Златі Д.С. (ордер серії ОД № 305263 від 12.10.2017 р.), ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 у судове засідання не з`явились, направили до суду заяву про розгляд справи у їх відсутності на задоволені заяви про перегляд рішення за нововиявленими обставинами, його скасування та ухвалення нового рішення, наполягають.

Відповідно до ч. 1 ст. 423 ЦПК України, рішення або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.

Такими обставинами вказаної статті, у тому числі, визнаються істотні для справи обставини, що не були встановлені судом і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи.

Як роз`яснив Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ у пп. 3 - 5, 7 своєї Постанови «Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв`язку з нововиявленими обставинами» № 4 від 30 березня 2012 року, суд має право скасувати судове рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини можуть вплинути на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається; вирішуючи питання про наявність нововиявлених обставин, суд повинен розмежовувати нововиявлені обставини та нові обставини; обставини, які виникли чи змінилися тільки після ухвалення судового рішення і не пов`язані з вимогою в цій справі, а тому не могли бути враховані судом при ухваленні судового рішення, є новими обставинами і можуть бути підставою для пред`явлення нової вимоги; процесуальні недоліки розгляду справи (зокрема, неповне встановлення фактичних обставин справи, порушення порядку дослідження доказів) не вважаються нововиявленими обставинами, проте можуть бути підставою для перегляду судового рішення в апеляційному або касаційному порядку; обставини, які відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 361 ЦПК України є підставою для перегляду судового рішення, це юридичні факти, які існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, повинні бути істотними, тобто такими, що могли вплинути на висновки суду при ухваленні судового рішення і були встановлені після набрання ним законної сили.

Відповідно до ст. 263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Згідно зі статтями 12, 13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених ст. 82 цього Кодексу, тобто тягар доказування лежить на сторонах цивільно-правового спору.

Згідно зі статтями 76-79 ЦПК України, доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір.

Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях.

Дослідивши матеріали справи, повно і всебічно дослідивши докази, суд приходить до наступних висновків.

Судом встановлено, що 14.12.2016 р. Ренійським районним судом Одеської області було визнано за ОСОБА_5 в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_6 право власності на житловий будинок з надвірними спорудами АДРЕСА_2 . До суду в інтересах ОСОБА_5 із позовною заявою про визнання за ним права власності в порядку спадкування, звертався адвокат Златі Д.С. (ордер серії ОД № 081989 від 15.08.2018 р.). На момент винесення рішення представнику ОСОБА_5 адвокату Златі Д.С. не було відомо про смерть позивача ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , таким чином суд приходить до висновку, що дана обставина є істотною для перегляду рішення за нововивченими обставинами.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 помер, після його смерті відкрилась спадщина у вигляді житлового будинку з надвірними спорудами АДРЕСА_2 , який він успадкував після смерті батька ОСОБА_6 в порядку п. 1 ч. 1 ст. 549 ЦК УРСР (1963 р.) На випадок своєї смерті заповідального розпорядження не залишив, у зв`язку з чим спадкоємство здійснюється за законом. Спадкоємцем першої черги є дружина ОСОБА_1 та діти ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , які заявили про свої справа на спадкове майно.

У встановлений законодавством строк ніхто із спадкоємців не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, однак, на момент відкриття спадщини, спадкоємці постійно проживали разом із спадкодавцем, що підтверджується відомостями зазначеними у домовій книзі з відмітками про реєстрацію членів сім?ї за однією адресою.

15.07.2020 р. ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , звернулись до нотаріуса за оформленням спадщини, однак у видачі свідоцтва про право на спадщину, їм було відмовлено, у зв`язку із відсутністю оригіналів правовстановлюючих документів на спадкове майно, що підтверджується постановою про відмову у вчинені нотаріальної дії.

Таким чином, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 прийняли спадщину, що залишилася після смерті ОСОБА_5 , яку він в свою чергу успадкував після смерті батька ОСОБА_6 п. 1 ч. 1 ст. 549 ЦК УРСР (1963 р.), шляхом постійного проживання разом із спадкодавцем на момент відкриття спадщини, вважають, що мають всі законні підстави для визнання за ними права власності на неї в рівних частинах, оскільки до держави вона не перейшла, відумерлою не визнана, інших спадкоємців першої черги за законом, не має.

Приймаючи рішення від 14.12.2016 року по справі № 510/1366/16 суд, з урахуванням положень ст.ст. 81, 88 ЦПК України, виходив з наявних в матеріалах справи доказів.

Нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин.

Таким чином, встановлені судом обставини, мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були відомі представнику заявника, тому заяву про перегляд рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами слід задовольнити і рішення Ренійського районного суду Одеської області від 14.12.2016 року скасувати за нововиявленими обставинами та постановити нове про визання за ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 в рівних частинах право власності на житловий будинок з надвірними спорудами АДРЕСА_2 , виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК України). Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у ст.ст. 1261-1265 ЦК України (ст. 1223 ЦК України).

Згідно із ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. За ст. 1225 ЦК України право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців на загальних підставах, із збереженням її цільового призначення.

Відповідно до вимог ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно ч. 1 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Як було встановлено судом, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 є спадкоємцями за законом першої черги (ст. 1261 ЦК України) після смерті ОСОБА_5 .. Прийняття спадщини є фактом, яке відображає волю спадкоємця придбати майно після смерті спадкодавця. В даному випадку ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 прийняли спадщину фактично, шляхом постійного проживанням із спадкодавцем ОСОБА_5 на момент відкриття спадщини, відмову від спадщини не заявляли. ОСОБА_5 , в свою чергу, успадкував спадщину після смерті батька ОСОБА_6 в порядку п. 1 ч. 1 ст. 549 ЦК УРСР (1963 р.) Інших спадкоємців першої черги не встановлено.

Таким чином, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 прийняли спадщину в порядку ч. 3 ст. 1268 ЦК України.

Згідно ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Згідно ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Таким чином, суд вважає, що ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 є суб`єктами набуття права власності на нерухоме майно з підстав прийняття спадщини за законом в порядку ч.3 ст. 1268 ЦК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 141, 423, 424, 425, 426, ст. 429 ЦПК України, суд,-

ВІРІШИВ:

Заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про перегляд рішення Ренійського районного суду Одеської області від 14.12.2016 р. по справі № 510/1366/16-ц за нововиявленими обставинами, - - задовольнити.

Скасувати рішення Ренійського районного суду Одеської області від 14.12.2016 р. по справі № 510/1366/16-ц - за нововиявленими обставинами.

Ухвалити нове рішення, яким визнати за ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 в рівних частинах право власності на житловий будинок з господарськими будівлями та надвірними спорудами по АДРЕСА_2 .

Рішення може бути оскаржене до Одеського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідного рішення суду.

З набранням законної сили новим судовим рішенням втрачають законну силу судові рішення інших судів у цій справі.

Судове рішення, ухвалене за результатами перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами може бути переглянуте на загальних підставах.

Суддя К.В. Сорокін