Ухвала

05 листопада 2020 року

м. Київ

справа № 369/8696/13-ц

провадження № 61-9910св19

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Черняк Ю. В. (суддя-доповідач), Воробйової І. А., Лідовця Р. А.,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки та індексу інфляції за прострочення сплати аліментів, за касаційною скаргою ОСОБА_2 , від імені якого діє адвокат Вичіков Віктор Васильович, на ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 22 грудня 2018 року та постанову Київського апеляційного суду від 17 квітня 2019 року,

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2013 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про стягнення неустойки та індексу інфляції за прострочення сплати аліментів.

Рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 29 листопада 2013 року позов ОСОБА_1 задоволено частково.

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 заборгованість із сплати аліментів з врахуванням індексу інфляції в розмірі 92 612,68 грн, неустойку в розмірі 70 000,00 грн., а всього: 162 612,68 грн.

У іншій частині позовних вимог відмовлено.

Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.

У грудні 2018 року ОСОБА_2 звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 29 листопада 2013 року.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 22 грудня 2018 року, залишеною без змін постановою Київського апеляційного суду від 17 квітня 2019 року, заяву ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 29 листопада 2013 року повернуто заявнику.

У касаційній скарзі, поданій у травні 2019 року до Верховного Суду, ОСОБА_2 , від імені якого діє адвокат Вичіков В. В., посилаючись на неправильне застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм процесуального права, просив скасувати ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 22 грудня 2018 року та постанову Київського апеляційного суду від 17 квітня 2019 року і направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Ухвалою Верховного Суду від 31 травня 2019 відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_2 , від імені якого діє адвокат Вичіков В. В на ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 22 грудня 2018 року та постанову Київського апеляційного суду від 17 квітня 2019 року і витребувано із Києво-Святошинського районного суду Київської області цивільну справу № 369/8696/13-ц.

Відповідно до частини другої розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України від 15 січня 2020 року № 460-ІХ «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ» касаційні скарги на судові рішення, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом.

Положеннями частини другої статті 389 ЦПК України (тут і далі - у редакції, чинній на час подання касаційної скарги) передбачено, що підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки матеріалів справи.

Згідно із частиною першою статті 402 ЦПК України, у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Відповідно до частини першої статті 7 ЦПК України розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Такий випадок передбачено у частині тринадцятій статті 7 ЦПК України, згідно з якою розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Оскільки колегією суддів не приймалось рішення про виклик учасників справи для надання пояснень у справі, то справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні), а копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України.

Ураховуючи, що згідно з частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, колегія суддів інформує учасників справи про те, що зазначена інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України.

Відповідно до частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, з урахуванням категорії і складності справи, справу розглянути колегією у складі п`яти суддів.

Керуючись частиною тринадцятою статті 7, частиною одинадцятою статті 34, частиною першою статті 401, частиною першою статті 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

Справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки та індексу інфляції за прострочення сплати аліментів призначити до розгляду в складі колегії з п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами. Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному веб-порталі судової влади України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: Ю. В. Черняк

І. А. Воробйова

Р. А. Лідовець