Провадження № 2/947/3281/20
Київський районний суд м. Одеси в складі :
Головуючого - судді Куриленко О.М.
за участю секретаря Баранової Ю.О.
представника позивача ОСОБА_1 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , про відшкодування майнової шкоди, отриманої внаслідок адміністративного правопорушення,
10 липня 2020 року позивач звернулась до суду з позовом, в якому просить: стягнути з ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків не відомий, паспорт громадянина України НОМЕР_1 виданий Київським РВ ОМУ ГУМВС України в Одеській області 02.07.2012р., реєстрація місця проживання за адресою: АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , паспорт громадянина України НОМЕР_3 виданий Саратським PC ГУ ДМС України в Одеській обл. 04 листопада 2016 року, реєстрація місця проживання за адресою: АДРЕСА_2 ) 78 780,60 грн. (Сімдесят вісім тисяч сімсот вісімдесят гривень шістдесят копійок), з яких 70 339,80 (Сімдесят тисяч триста тридцять дев`ять гривень вісімдесят копійок) - розмір матеріального збитку, 2550.00 грн. (Дві тисячі п`ятсот п`ятдесят гривень 00 копійок) - виграти на оплату експертизи матеріального збитку автомобіля TOYOTA COROLLA номер державної реєстрації НОМЕР_4 з комісією за переказ готівки без відкриття рахунку на користь отримувача згідно тарифів банку, 5000.00 (П`ять тисяч гривень 00 копійок) - витрати на оплату надання правової допомоги, 890,80 грн. (Вісімсот дев`яносто гривень вісімдесят копійок) судовий збір.
Свої вимоги мотивувала тим, що 28 січня 2020 року з вини відповідача відбулась дорожньо-транспортна пригода, в результаті якої її було спричинено матеріальні збитки, що і стало підставою для звернення до суду з даним позовом.
Ухвалою судді Київського районного суду м. Одеси від 16.07.2020 року провадження по справі було відкрито в порядку спрощеного позовного провадження.
Особи, що беруть участь у справі, про час і місце судового розгляду сповіщені належним чином у порядку ст.ст. 128-130 ЦПК України.
У судовому засіданні позивач та представник позивача ОСОБА_2 ОСОБА_1 позовні вимоги підтримали та просили постановити рішення, відповідно до якого стягнути з відповідача суму матеріального збитку, задовольнивши позовні вимоги у повному обсязі.
Відповідач ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, про час та місце його проведення сповіщався належним чином, причини неявки суду не повідомив заяв та клопотань про відкладення слухання справи від нього до суду не надходило.
Відповідно до частини 1 статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
При викладених обставинах суд вважає за можливе розглянути справу у відсутності відповідача, який сповіщений про розгляд справи належним чином, від якого не надійшло повідомлення про причини неявки, ухваливши заочне рішення у справі, зі згодою позивача, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України, так як надані матеріали є повними і достатніми для розгляду справи у відсутності відповідача.
Вислухавши представника позивача, дослідивши докази та матеріали справи, суд доходить до висновку про можливість часткового задоволення позову, виходячи з наступного.
В судовому засіданні встановлено, що 28 січня 2020 року о 08:30 год. в м. Одеса пр-т Небесної сотні, 4б ОСОБА_3 , керуючи автомобілем марки «Тойота», д/н НОМЕР_4 , який належить ОСОБА_2 , не врахував дорожню обстановку, не обрав безпечної швидкості руху, в результаті чого скоїв наїзд на перешкоду а саме, дерево, що призвело до пошкодження транспортних засобів з матеріальними збитками.
Вказана обставина встановлена постановою судді Київського районного суду м. Одеси від 24 лютого 2020 року по справі № 947/3668/20, якою притягнуто ОСОБА_3 до адміністративної відповідальності за ст.. 124 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 340 гривень.
На даний час постанова Київського районного суду м. Одеси від 24.02.2020 року не скасована та набрала законної сили.
За нормою частини четвертої ст. 82 Цивільного процесуального кодексу України, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.
Частиною шостою цієї ж статті визначено, що вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.
В результаті даної дорожньо-транспортної пригоди автомобілю марки «Toyota Corolla», д/н НОМЕР_4 , який на підставі Свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу Серії НОМЕР_5 належить позивачу ОСОБА_2 , завдано технічних пошкоджень.
Згідно пунктів 8 та 9 частини 2 статті 16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди, а також відшкодування моральної (немайнової) шкоди.
Відповідно до ч. 1 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.
Як вбачається з п. 1 ч. 2 ст. 22 ЦК України, збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).
Відповідно до ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Отже, підставою цивільно-правової відповідальності за завдання шкоди є правопорушення, яке включає в себе: шкоду, протиправне діяння особи, яка її заподіяла, причинний зв`язок між ними та вину заподіювача шкоди.
Відповідно до п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року №6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.
З наведено слідує, що для відшкодування шкоди завданої майну фізичної особи необхідно встановити обставину заподіяння такої майнової шкоди (належність майна, розмір шкоди), неправомірність дій заподіювача шкоди та безпосередній причинний зв`язок між діями заподіювача шкоди та спричиненням майнової шкоди.
Згідно з ч.2 ст.1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.
Вирішуючи питання по суті, суд бере до уваги, що пошкоджений автомобіль, вартість якого згідно висновку експерта складає 11 457 гривень залишається у власності позивача.
Статтею 89 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Згідно ч.ч. 1-4 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.
У відповідності до ч.ч. 1-3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.
Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Згідно зі ч. 1 ст. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Згідно з вимогами ст.ст.124, 129 Конституції України, задачами цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних, прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Основними засадами судочинства є законність, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, забезпечення доведеності вини, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, гласність судового процесу та його повне фіксування технічними засобами, забезпечення апеляційного та касаційного оскарження та обов`язковість рішень суду до виконання.
Керуючись ст.ст.15, 16, 22, 166, 1166, 1187,1188 ЦК України,ст.ст. 2, 10, 49, 76, 77-81, 82, 89, 209, 210, 223, 247, 265, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд
Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , про відшкодування майнової шкоди, отриманої внаслідок адміністративного правопорушення задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП не відомий, паспорт громадянина України, НОМЕР_1 виданий Київським РВ ОМУ ГУМВС України в Одеській області 02.07.2012 р., який кий зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 на користь ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , яка проживає за адресою : АДРЕСА_2 витрати на оплату надання правової допомоги в розмірі 5000,00 (п`ять тисяч гривень 00 копійок).
Стягнути з ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП не відомий, паспорт громадянина України, НОМЕР_1 виданий Київським РВ ОМУ ГУМВС України в Одеській області 02.07.2012 р., якийкий зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 на користь ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , яка проживає за адресою : АДРЕСА_2 виграти на оплату експертизи в розмірі 2550.00 грн. (Дві тисячі п`ятсот п`ятдесят гривень 00 копійок).
Стягнути з ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП не відомий, паспорт громадянина України, НОМЕР_1 виданий Київським РВ ОМУ ГУМВС України в Одеській області 02.07.2012 р., якийкий зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 на користь ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , яка проживає за адресою : АДРЕСА_2 судовий збір в розмірі 840,80 грн.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до апеляційного суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
У відповідності до п.п. 15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, зокрема до Київського районного суду м. Одеси.
Суддя Куриленко О. М.