Ухвала

28 жовтня 2020 року

м. Київ

справа № 401/2614/17

провадження № 61-14759ск20

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Тітова М. Ю. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області від 18 жовтня 2018 року та постанову Кропивницького апеляційного суду від 18 серпня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зміну черги спадкування та визнання права власності на частку спадкового майна,

встановив:

05 жовтня 2020 року ОСОБА_3 звернулася до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду із касаційною скаргою на рішення Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області від 18 жовтня 2018 року та постанову Кропивницького апеляційного суду від 18 серпня 2020 року, тобто з пропуском строку на касаційне оскарження, передбаченого статтею 390 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), відповідно до вимог якої касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Відповідно до частини другої статті 390 ЦПК України учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Заявник зазначає, що копію постанови Кропивницького апеляційного суду від 18 серпня 2020 року вона отримала 07 вересня 2019 року, на підтвердження наведеного надала конверт зі штрихкодовим ідентифікатором 436, протене заявила клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження вищезазначених судових рішень.

Крім того,перевіривши на офіційному сайті АТ «Укрпошта» номер відправлення (трек-номер), вказаний на копії наданого заявником поштового конверту, встановлено, що поштове відправлення за № 436прийняте до відправки 03 вересня 2020 року та вручено отримувачу 04 вересня

2020 року.

Отже, особі, яка подає касаційну скаргу, слідзвернутися до суду касаційної інстанції з обґрунтованою заявою про поновлення строку на касаційне оскарження та надати належні докази (документи), які містять відомості щодо поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження рішення Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області від 18 жовтня 2018 року та постанови Кропивницького апеляційного суду від 18 серпня 2020 року.

Також, подана касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду судом касаційної інстанції з огляду на наступне.

Відповідно до пункту 5 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (на яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 389 цього Кодексу підстави (підстав).

Частиною другою статті 389 ЦПК України визначено, що підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 1 частини другої статті 389 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається постанова Верховного Суду, в якій викладено висновок про застосування норми права у подібних правовідносинах, що не був врахований в оскаржуваному судовому рішенні.

У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 2 частини другої статті 389 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається обґрунтування необхідності відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду.

У касаційній скарзі повинно бути зазначено конкретний (конкретні) пункт (пункти) частини другої статті389 ЦПК України, на підставі якого (яких) подається касаційна скарга та обґрунтовано (мотивовано) наявність цієї підстави (підстав).

Таким чином, особі, яка подала касаційну скаргунеобхідно надати суду нову редакцію касаційної скарги разом із копіями скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи, оформлену відповідно до положень статті 392 ЦПК України з урахуванням вимог цієї ухвали.

У касаційній скарзі ОСОБА_3 посилаючись на статтю 8 Закону України «Про судовий збір», завилаклопотанняпро звільнення від сплати судового збору, зазначила, що її матеріальне становище є скрутним. На підтвердження наведеного ОСОБА_3 надала довідку Головного управління Пенсійного ФондуУкраїни у Кіровоградській області від 05 жовтня 2020 року про отримання пенсії за віком.

Згідно зі статтею 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Наданий ОСОБА_4 документ не є єдиним документом, який підтверджує розмір доходів заявника та відсутність у неї можливості сплатити судовий збір. Тому ОСОБА_5 необхідно надати належні докази на підтвердження наявності підстав для звільнення її від сплати судового збору (зокрема, довідку органу фіскальної служби про доходи за 2019 рік) або сплатити судовий збір у встановленому законом розмірі.

Ураховуючивищенаведене, клопотання ОСОБА_6 про звільнення від сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що розмір судового збору за подання касаційної скарги становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

ОСОБА_3 звернулася до суду з позовом ужовтні 2017 року.

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання фізичною особою позовної заяви майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з підпунктом 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру становить 0, 4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» встановлено, що з 01 січня 2017 року прожитковий мінімум для працездатних осіб складає 1 600, 00 грн.

Таким чином, судовий збір за подання касаційної скарги в частині позовної вимоги немайнового характеру становить 1 280, 00 грн (1 600 грн x 0,4 x 200 %), в частині позовної вимоги майнового виходячи із 1 відсотку від ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УК у Печер. р-ні/Печерс. р-н/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA0026007 , ККДБ: 22030102, найменування податку, збору, платежу: судовий збір (Верховний Суд, 055).

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України,

ухвалив:

Відмовити ОСОБА_7 і у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання касаційної скарги на рішення Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області від 18 жовтня 2018 року та постанову Кропивницького апеляційного суду від 18 серпня 2020 року.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області від 18 жовтня 2018 року та постанову Кропивницького апеляційного суду від 18 серпня 2020 року залишити без руху.

Встановити для усунення недоліків строк десять днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали в частині подання заяви про поновлення строку на касаційне оскарження та доказів для поновлення вказаного строку у відкритті касаційного провадження буде відмовлено.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали в частині подання касаційної скарги у новій редакції та сплати судового збору касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М. Ю. Тітов