Справа № 583/3434/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 листопада 2020 року Охтирський міськрайонний суд Сумської області в складі:

головуючого-судді Яценко Н.Г.,

за участю секретаря судового засідання Алєксєєнко І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду № 8 в місті Охтирка Сумської області справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

22.09.2020 позивачка звернулася до суду із зазначеним позовом, згідно якого просить визначити їй додатковий строк тривалістю у два місяці з дня набрання чинності судового рішення для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, яка відкривалася після смерті ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 . Позовні вимоги мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її дядько по лінії батька ОСОБА_4 . За життя, на випадок своєї смерті, дядько склав заповіт на її користь. Після смерті дядька залишилось спадкове майно у вигляді 1/3 частини квартири АДРЕСА_1 , де дядько на день смерті проживав разом зі своєю дружиною ОСОБА_5 , донькою ОСОБА_3 та сином ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 померла тітка позивачки та дружина ОСОБА_4 - ОСОБА_5 . Лише після її смерті в липні 2020 року в її речах був знайдений заповіт, складений дядьком на ім`я позивачки та правовстановлюючі документи на квартиру. При зверненні до приватного нотаріуса Охтирського районного нотаріального округу Лебедєвої Л.М. з приводу оформлення права на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_4 позивачці роз`яснено, що нею пропущено шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини, що і стало підставою для звернення до суду з відповідним позовом.

Позивачка та її представник в судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Представник позивачки подав заяву про розгляд справи у їх відсутність, позовні вимоги підтримують в повному обсязі.

Відповідачі в судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, також подали суду письмові заяви про розгляд справи у їх відсутність, позовні вимоги визнають в повному обсязі.

В даному випадку суд проводить розгляд справи на підставі наявних доказів, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, що відповідає положенням ст. 247 ЦПК України.

Суд, вивчивши матеріали справи, дослідивши письмові докази, дійшов наступного висновку.

Частиною 1 ст. 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно з ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини за своєю природою змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і відповідно - правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно призводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, - із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає.

Відповідно до ст. ст. 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно із ч. 4 ст.206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Судом встановлено, що 09.12.2010 нотаріусом Охтирської міської державної нотаріальної контори Кобзар Н.П. посвідчено заповіт ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , за яким заповідач, на випадок своєї смерті, усе своє майно заповів ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (а.с.11).

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим 26.10.2018 Охтирським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Сумській області (а.с.9).

З свідоцтва про право власності на житло від 06.10.1997, виданого виконавчим комітетом Охтирської міської ради від 06.10.1997 згідно з рішенням виконкому від 17.09.1997 № 580, зареєстрованого в КП «Охтирське міське бюро технічної інвентаризації» за № 10122, вбачається, що квартира АДРЕСА_1 на праві спільної сумісної власності належала ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_3 (а.с.12).

14.03.2018 ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_3 уклали договір про визначення часток, який є невід`ємною частиною свідоцтва про право власності на житло, згідно з яким розмір часток квартири визначено по 1/3 частині кожному (а.с.13).

Згідно з договором дарування частини квартири від 14.03.2018 ОСОБА_5 подарувала 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 своєму сину ОСОБА_2 (а.с.14).

Згідно з довідок ПП «Базис» від 18.09.2020 № 370 та від 16.09.2020 № 361 ОСОБА_4 був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 з 25.11.1971 по день смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 . На день його смерті за вищевказаною адресою були зареєстровані : дружина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , донька ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

ОСОБА_5 була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 з 25.11.1971 по день смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 . На день її смерті за вищевказаною адресою були зареєстровані : донька ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (а.с. 15-16).

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 , виданим 24.07.2020 Охтирським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми) (а.с.10).

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Відповідно до ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Статтею 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до положень ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

За правилами частини першої вказаної правової норми, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Як роз`яснено в п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Таким чином, наведені вище обставини дають суду підстави дійти висновку, що вказані позивачкою причини пропуску строку для подання заяв про прийняття спадщини є поважними, спадкова справа після смерті спадкодавця ОСОБА_4 не заводилася, про що свідчить зміст Інформаційної довідки зі спадкового реєстру (а.с.25) і відповідно не були здійснені повідомлення та виклик спадкоємця за заповітом, через що позивачка вчасно не звернулася до нотаріальної контори.

Аналізуючи наведені докази та даючи їм оцінку, суд приходить до висновку про поважність причин пропуску позивачкою строку прийняття спадщини, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України є підставою для визначення їй додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 терміном у два місяці з дня набрання рішенням законної сили, як достатнього для вчинення зазначеної дії.

Питання щодо розподілу судових витрат підлягає вирішенню у відповідності до ст. 141 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 2,5,10-13, 76-81, 141, 206, 247, 258, 259, 264, 265, 273 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , додатковий строк тривалістю два місяці для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, яка відкривалася після смерті ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення може бути оскаржене до Сумського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

До початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи через Охтирський міськрайонний суд Сумської області.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрована та проживаюча за адресою : АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 .

Відповідачі: ОСОБА_2 , АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_4 ;

ОСОБА_3 , АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_5 .

Суддя Охтирського міськрайонного суду

Сумської області Н.Г. Яценко