СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 759/2222/20

пр. № 2/759/2919/20

13 жовтня 2020 року Святошинський районний суд м. Києва у складі:

головуючого- судді Петренко Н.О.

за участі секретаря судових засідань Грень О.О.

представника позивача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 ) про стягнення пені за прострочення сплати аліментів

ВСТАНОВИВ:

05.02.2020 року представник позивача звернувся до суду з позовом, в якому, просить стягнути з ОСОБА_3 пеню за прострочення по сплаті аліментів на утримання дитини в розмірі 19 620,00 грн.

Позов мотивований тим, що рішенням Святошинського районного суду м. Києва від 18.02.2016 року було задоволено позов ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та частково задоволено зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , та стягнуто з ОСОБА_3 аліменти на утримання двох дітей. 24.04.2016 року рішенням Апеляційного суду м. Києва апеляційну скаргу представника ОСОБА_2 , частково задоволено : в частині визначення розміру аліментів та порядок їх сплати рішення суду змінено, а саме стягнуто аліменти в сумі 1 500,00 грн. щомісячно, яка підлягає індексації відносно до закону, але не менше ніж 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 01.02.2016 року і до досягнення дитиною повноліття, а також на утримання доньки ОСОБА_4 , аліменти в сумі 1 500,00 грн. щомісячно, яка підлягає індексації відносно до закону, але не менше ніж 30 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 01.02.2016 року і до досягнення дитиною повноліття На підставі вказаного рішення суду було видано виконавчий лист №752/18986/15 від 10.01.2017 року. 20.04.2017 року старшим державним виконавцем Святошинського районного відділу державної виконавчої служби ГТ УЮ у м. Києві Єрмолко С.М. відкрито виконавче провадження № 53813034 за вказаним виконавчим листом.Протягом виконавчого провадження боржник сплачував аліменти за повідомленими йому реквізитами нерегулярно, внаслідок чого 23.02.2018 року державним виконавцем була винесена постанова про накладення арешту на все його майно. Станом на 05.02.2020 сума пені за несплачені та несвоєчасно сплачені аліменти складає 19 620,00 грн.. В зв`язку із несплатою відповідачем аліментів на утримання дітей, позивач змушена звернутися із даним позовом до суду.

В судовому засіданні представник позивача підтримав позов в повному обсязі та просив його задовольнити з підстав, наведених в ньому, проти заочного розгляду справи не заперечує.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, причину неявки до суду не повідомив, відзив на позов не подав, в зв`язку з чим на підставі ст.280 ЦПК України суд постановляє заочне рішення.

Суд, заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, перевіривши їх доказами, приходить до висновку про наявність правових підстав для часткового задоволення позову, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що 18.02.2016 року рішенням Святошинського районного суду м. Києва задоволено позов ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та частково задоволено зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , трятя особа - Служба у справах дітей Святошинської районної в м. Києві державної адміністрації, стягнуто з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 аліменти на утримання двох дітей.

24.04.2016 року рішенням Апеляційного суду м. Києва апеляційну скаргу представника ОСОБА_2 , частково задоволено : в частині визначення розміру аліментів та порядок їх сплати рішення суду змінено.

Встановлено, що на виконанні у Святошинському районному відділі державної виконавчої служби м. Київ ГТУЮ у м. Києві перебуває виконавче провадження ВП №53813034, з примусового виконання виконавчого листа №18986/15, виданого Святошинським районним судом м. Києва 10.01.2017 року про стягнення з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 аліментів на утримання доньки ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 1 500 грн. щомісячно, починаючи з 01.02.2016 року та до досягнення дитиною повноліття, та стягнення з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 аліментів на утримання доньки ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 , у розмірі 1 500 грн. щомісячно, починаючи з 01.02.2016 року та до досягнення дитиною повноліття.

Згідно довідки розрахунку заборгованості від 03.01.2020 року по аліментах, заборгованість відповідача станом на 03.02.2020 року становить 15 000,00 грн.

Відповідно до ст. 196 СК України при виникненні заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення.

Між тим, відповідно до ст.196 ч.1 СК України (в редакції Закону № 2037-VІІ від 17.05.2017 р.), що є чинною з 05.07.2017 р., розмір неустойки (пені) по сплаті аліментів не може бути більшим 100 відсотків самої заборгованості по сплаті аліментів.

Під ухиленням від сплати аліментів закон розуміє як пряму відмову від надання утримання, так і різні дії (бездіяльність) зобов`язаної особи, спрямовані на повне або часткове ухилення від сплати аліментів; приховання особою дійсного розміру свого заробітку (доходу); зміну роботи або місця проживання з метою запобігання сплати аліментів; приховання свого місцезнаходження; інші дії, що свідчать про намір особи ухилитися від виконання обов`язків щодо утримання.

Разом з тим, відповідач в судове засідання не з`явився, доказів в порядку ст.ст. 76 - 81 ЦПК України про те, що заборгованість по аліментах утворилась з незалежних від нього причин, суду не надав, доводів позивачки не спростував.

А відтак, суд дійшов висновку про те, що позивач має право на стягнення пені за прострочення сплати відповідачем аліментів.

Розраховуючи розмір пені, суд виходить з такого.

Постановою Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018р. у справі № 572/1762/15ц (провадження № 14-37цс18), роз`яснено, що неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. ЇЇ завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти. Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов`язку буде різним, отже і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Тобто, пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення.

При розгляді спорів про стягнення на підставі частини першої статті 196 СК України пені від суми несплачених аліментів суд повинен з`ясувати розмір несплачених аліментів за кожним із цих періодичних платежів, установити строк, до якого кожне із цих зобов`язань мало бути виконане, та з урахуванням установленого - обчислити розмір пені виходячи із суми несплачених аліментів за кожен місяць окремо від дня порушення платником аліментів свого обов`язку щодо їх сплати до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, підсумувавши розміри нарахованої пені за кожен із прострочених платежів та визначивши її загальну суму.

Отже, з урахуванням правової природи пені, яка є дієвим стимулом належного виконання обов`язку та виходячи з того, що аліменти призначаються та виплачуються (стягуються) щомісячно, за змістом статті 196 СК України пеня нараховується на суму заборгованості за той місяць, в якому не проводилось стягнення аліментів.

При цьому сума заборгованості за аліментами за попередні місяці не додається до заборгованості за наступні місяці, а кількість днів прострочення обчислюється виходячи з того місяця, в якому аліменти не сплачувались.

Суд, здійснивши розрахунок пені, дійшов висновку, що позовні вимоги в цій частині підлягають задоволенню, а саме: з відповідача на користь позивача підлягає стягненню неустойка від суми несплачених аліментів в розмірі 15 000,00 грн.

На основі повного та всебічного з`ясування обставин справи, підтверджених доказами, дослідженими в судовому засіданні, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин, та правові норми, які підлягають застосуванню, суд дійшов висновку, що позовні вимоги позивача підлягають частковому задоволенню.

Відповідно до ст.141 ЦПК України, судовий збір підлягає стягненню з відповідача на користь держави.

На підставі викладеного, ст.ст.7, 20, 180, 196 СК України, керуючись ст.ст.4, 10, 12, 13, 76-80, 81, 82, 89, 141, 258-259, 263, 264, 265, 268, 273, 354 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 ) про стягнення пені за прострочення сплати аліментів - задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстроване місце реєстрації: АДРЕСА_3 ) на користь ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (РНОКПП НОМЕР_2 ) пеню за прострочення сплати аліментів у сумі 15 000,00 грн. (п`ятнадцять тисяч грн.).

Стягнути з ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстроване місце реєстрації: АДРЕСА_3 ) на користь держави судовий збір у розмірі 840,80 грн. (вісімсот сорок грн. 80 коп.)..

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя Н.О. Петренко