Справа № 308/7831/20
П О С Т А Н О В А

Іменем України

04 листопада 2020 року м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді-доповідача: Мацунича М.В.

суддів: Собослоя Г.Г., Джуга С.Д.

розглянувши в порядку письмово провадження за наявними у справі матеріалами цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Ужгородського міськрайонного суду про передачу справи до іншого суду за територіальною підсудністю, постановлену 02 вересня 2020 року, головуючим суддею Придачук О.А. за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

в с т а н о в и в:

07 серпня 2020 року ОСОБА_1 звернулась у суд з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. Посилається при цьому на те, що 25 травня 1996 року між нею та ОСОБА_2 було зареєстровано шлюб у виконкомі Лютянської сільської ради Великоберезнянського району Закарпатської області про що зроблено актовий запис за № 8. Від спільного проживання народився син ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Спільне життя не склалось, що призвело до виникнення неприязних стосунків між ними. На протязі 5-ти років спільно не проживають і не ведуть спільне господарство, що свідчить про фактичне припинення шлюбних відносин. Подальше сумісне життя, примирення та збереження сім`ї є неможливим. За наведених доводів і просила задовольнити позовні вимоги.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 02 вересня 2020 року дану цивільну справу за №308/7831/20 передано за територіальною підсудністю на розгляд Рожищенського районного суду Волинської області у зв`язку з тим, що ОСОБА_2 зареєстрований по місцю свого проживання у АДРЕСА_1 .

З даною ухвалою суду не погоджується ОСОБА_1 , яка подала апеляційну скаргу в якій просить апеляційний суд скасувати зазначену ухвалу, а справу направити до суду першої інстанції для вирішення питання про відкриття провадження. Як на підставу своїх вимог посилається на те, що внаслідок віднесення Волинської області до червоної карантинної зони у зв`язку з поширенням коронавірусної інфекції і звернулась у порядку вимог ч.2 ст.28 ЦПК України з позовом до відповідача, який проживає в найгіршій карантинній зоні за місцем свого проживання. Вважає, що внаслідок постановлення незаконної ухвали суду було порушено її право на своєчасний та неупереджений розгляд справи.

Розгляд апеляційної скарги здійснено в порядку вимог ч. 2 ст. 369 ЦПК України без повідомлення учасників справи.

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи і обговоривши підстави апеляційної скарги, вважає, що така не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Як вбачається з матеріалів справи ОСОБА_1 пред`явила до Ужгородського міськрайонного суду позов про розірвання шлюбу.

Згідно відповіді Луківської сільради Рожищенського районного суду Волинської області від 25.08.2020 року №131 відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , а.с. 14.

За загальним правилом передбаченим ч. 1 ст. 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

В апеляційній скарзі позивачка посилається на приписи ч. 2 ст. 28 ЦПК України з тих підстав, що Волинська область перебуває в червоній зоні за рівнем епідемічної небезпеки поширення COVID-19. Та через це не може виїхати до місця розгляду позову за адресою проживання відповідача.

Як передбачено ч. 2 ст. 28 ЦПК України - позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Постановою Кабінету Міністрів України від 22 липня 2020 р. № 641 зі змінами «Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» вирішено установити з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 (далі - COVID-19), з 1 серпня до 31 грудня 2020 р. на території Автономної Республіки Крим, Вінницької, Волинської, Дніпропетровської, Донецької, Житомирської, Закарпатської, Запорізької, Івано-Франківської, Кіровоградської, Київської, Луганської, Львівської, Миколаївської, Одеської, Полтавської, Рівненської, Сумської, Тернопільської, Харківської, Херсонської, Хмельницької, Черкаської, Чернівецької, Чернігівської областей, м. Києва, м. Севастополя карантин, продовживши на всій території України дію карантину, встановленого постановами Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 р. № 211 Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 (Офіційний вісник України, 2020 р., № 23, ст. 896, № 30, ст. 1061) та від 20 травня 2020 р. № 392 Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, пункт 1 Постанови.

Залежно від епідемічної ситуації в регіоні або районі чи місті обласного значення (далі - окремі адміністративно-територіальні одиниці регіону) встановлюється зелений, жовтий, помаранчевий або червоний рівень епідемічної небезпеки поширення COVID-19 (далі - рівень епідемічної небезпеки), пункт 2 Постанови.

Рівень епідемічної небезпеки встановлюється за результатом оцінки епідемічних показників та визначається рішенням Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій, яке розміщується на офіційному інформаційному порталі Кабінету Міністрів України (за посиланням http://covid19.gov.ua), пункт 3 Постанови.

Жовтий, помаранчевий або червоний рівень епідемічної небезпеки встановлюється на території регіону, в якому наявне значне поширення COVID-19.

Рівень епідемічної небезпеки може змінюватися для всієї території регіону або території окремих адміністративно-територіальних одиниць регіону.

В регіоні, щодо якого відсутнє рішення Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій про встановлення рівня епідемічної небезпеки, застосовуються протиепідемічні заходи, передбачені для зеленого рівня епідемічної небезпеки, пункт 4 Постанови.

6. Державна комісія з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій раз на сім днів приймає рішення про встановлення на території регіону або окремих адміністративно-територіальних одиниць регіону рівня епідемічної небезпеки жовтий, помаранчевий або червоний.

Рішення про послаблення червоного, помаранчевого та жовтого рівня епідемічної небезпеки не може бути переглянуто раніше ніж через 14 днів з дня встановлення такого рівня епідемічної небезпеки, пункт 6 Постанови.

Як вбачається з протоколу № 40 від 30 жовтня 2020 року позачергового засідання Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій щодо застосування обмежень на території адміністративно-територіальних одиниць, для яких установлено "червоний" рівень епідемічної небезпеки поширення COVID-19 відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 22 липня 2020 р. № 641 "Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" на виконання пункту 3 постанови Кабінету Міністрів України від 22 липня 2020 р. № 641 "Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" та на підставі оцінки епідемічних показників: Встановлено з 00 години 00 хвилин 2 листопада 2020 р. "червоний" рівень епідемічної небезпеки поширення COVID-19 у: Волинській області у мм. Володимирі-Волинському, Ковелі, Нововолинську та в Іваничівському, Ківерцівському, Турійському районах з такими обмеженнями, передбаченими пунктом 15 постанови Кабінету Міністрів України від 22 липня 2020 р. № 641 "Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2";

Закарпатській області у мм. Ужгороді, Береговому та у Великоберезнянському, Перечинському, Ужгородському районах з такими обмеженнями, передбаченими пунктом 15 постанови Кабінету Міністрів України від 22 липня 2020 р. № 641 "Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2".

З наведених нормативно-правових актів вбачається, що на відповідних територіях адміністративно-територіальних одиниць, установлено "червоний" рівень епідемічної небезпеки поширення COVID-19, який поширюється зокрема на м. Ужгород та Ужгородський район. Разом з тим у Рожищенському районі, Волинської області не встановлено червоний, помаранчевий чи жовтий рівень епідемічної небезпеки поширення COVID-19.

За цих обставин, відсутня для ОСОБА_1 така поважна причина як віднесення Рожищенського району, Волинської області внаслідок значного погіршення гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 до червоного, помаранчевого чи жовтого рівня епідемічної небезпеки поширення COVID-19, яка б перешкоджала їй виїхати до місця проживання ОСОБА_2 .

Разом з тим, у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи про розірвання шлюбу виходячи зі змісту частин 1, 2 і 4 ст. 274 ЦПК України. А ч. 5 ст. 279 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

З цього слідує, що у ОСОБА_1 немає перешкод для подання позову про розірвання шлюбу до ОСОБА_2 в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем його проживання або перебування. Тим більше, що такий позов розглядається судом за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

А звідси, висновок суду першої інстанції про передачу даної цивільної справи на розгляд іншого суду за територіальною підсудністю є правильним та таким, що відповідає обставинам справи та вимогам норм процесуального права.

Згідно вимог ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких обставин, апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції залишити без змін.

Виходячи з наведеного та керуючись нормами статей 368, 369, 374, 375, 381-384, апеляційний суд,

п о с т а н о в и в:

апеляційну скаргу ОСОБА_1 , залишити без задоволення.

Ухвалу Ужгородського міськрайонного суду від 02 вересня 2020 року про передачу справи до іншого суду за територіальною підсудністю, залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття та оскарженню у касаційному порядку до Верховного Суду не підлягає.

Повний текст постанови суду складено 04 листопада 2020 року.

Суддя-доповідач:

Судді: