У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 листопада 2020 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Захарчук С. С. ,

за участю секретаря - Ткачук О. М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Відута Оксана Валеріївна, Головне територіальне управління юстиції у м. Києві, про визнання договору дарування квартири недійсним,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до суду з клопотанням про скасування заходів забезпечення позову.

Зазначав, що обґрунтовуючи заяву про забезпечення позову, ОСОБА_2 посилався на те, що існує небезпека відчуження спірної квартири, а невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити поновлення його прав та інтересів та унеможливить виконання рішення суду.

Разом з тим, доказів на обґрунтування зазначених обставин позивачем надано не було.

Посилання в заяві на можливість відчуження спірної квартири на користь третіх осіб без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для її задоволення, а тому просив скасувати заходи забезпечення позову.

У судовому засіданні ОСОБА_1 і його представник підтримали клопотання про скасування заходів забезпечення позову та просили його задовольнити.

ОСОБА_2 проти задоволення клопотання про скасування заходів забезпечення позову заперечив, просив у задоволенні клопотання відмовити.

Суд, вислухавши пояснення учасників справи, вивчивши клопотання, дійшов наступного висновку.

Судом установлено, що відповідно до ухвали Подільського районного суду м. Києва від 12.11.18 задоволено заяву ОСОБА_2 про забезпечення позову у справі за його позовом до ОСОБА_1 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Відута Оксана Валеріївна, Головне територіальне управління юстиції у м. Києві, про визнання договору дарування квартири недійсним.

Зі змісту зазначеної ухвали вбачається те, що обґрунтовуючи заяву про забезпечення позову ОСОБА_2 зазначав, що ним заявлені вимоги про визнання недійсним договору дарування квартири АДРЕСА_1 , який був укладений 26.12.16 між його батьком та братом - відповідачем по справі, внаслідок введення в оману батька - ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . При цьому, позивач посилається на те, шо 01.07.09 - ОСОБА_3 було складено заповіт, згідно якого все його майно він заповів своїм синам (сторонам по справ): 2/3 частину - ОСОБА_1 , 1/3 частину - ОСОБА_2 .

Накладаючи арешт на спірну квартиру АДРЕСА_1 суд виходив з того, що невжиття таких заходів може призвести до утруднення чи невиконання можливого рішення суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у постанові від 22 грудня 2006 року № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» забезпечення позову - це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог.

Судом не встановлено обставин, які б вказували на те, що відпали підстави, з якими закон пов`язує можливість застосування забезпечення позову шляхом накладення арешту на спірну квартиру, як не встановлено і те, що змінилися обставини, які зумовили його застосування.

Виходячи з вищевикладеного, правових підстав для задоволення клопотання немає.

Керуючись ст. 158, 353 - 354 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВ И В :

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Відута Оксана Валеріївна, Головне територіальне управління юстиції у м. Києві, про визнання договору дарування квартири недійсним.

Роз`яснити, що відмова у скасуванні забезпечення позову не перешкоджає повторному зверненню з таким самим клопотанням при появі нових обставин, що обґрунтовують необхідність скасування забезпечення позову.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду через Подільський районний суд м. Києва.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її оголошення.

Ухвала суду набирає законної сили відповідно до ст. 261 ЦПК України.

СуддяС. С. Захарчук