набрало чинності "___"_________20____р.
Справа № 665/926/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"05" жовтня 2020 р. Чаплинський районний суд Херсонської області в складі:

головуючого судді Березнікова О.В.,

за участю секретаря судового засідання Собчук М.В.,

розглянувши у судовому засіданні в смт. Чаплинка Херсонської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , представника позивача адвоката Сидоренко Н.О. до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

До Чаплинського районного суду Херсонської області звернулась представник позивача адвокат Сидоренко Н.О. з позовом до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку на прийняття спадщини, посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла бабуся позивача ОСОБА_3 . Після смерті ОСОБА_3 залишилось спадкове майно: житловий будинок АДРЕСА_1 , який остання заповіла позивачу. Разом з тим, позивач своєчасно заяву до нотаріальної контори про прийняття спадщини не подав, оскільки не знав про існування заповіту. Про наявність складеного заповіту стало відомо під час оформлення спадщини в Чаплинській державній нотаріальній конторі Херсонської області.

Вважає, що строк для прийняття спадщини позивач пропустив з поважної причини, у зв`язку з чим просить визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

В судове засідання позивач не з`явився, його представник адвокат Сидоренко Н.О. подала заяву про розгляд справи без її участі, позов підтримала та просила його задовольнити, відповідач надав заяву про розгляд справи у його відсутність, вказавши, що позов визнає в повному обсязі.

Суд, вивчивши письмові матеріали справи, приходить до висновку про задоволення позову.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла бабуся позивача ОСОБА_3 , що посвідчується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_1 від 30 червня 2015 року.

Родинні відносини позивача з померлою підтверджуються свідоцтвом про народження позивача серії НОМЕР_2 від 21 травня 1992 року, свідоцтвом про народження відповідача батька позивача серії НОМЕР_3 від 21 жовтня 1960 року народження

Після смерті ОСОБА_3 залишилось спадкове майно: житловий будинок АДРЕСА_1 , яке вона заповіла позивачу відповідно до заповіту від 07.04.2014.

На момент смерті ОСОБА_3 разом з нею проживав її син відповідач по справі та батько позивача ОСОБА_2 відповідно до довідки К.Володимирівської сільської ради №198 від 15 червня 2020 року.

Листом державного нотаріуса Чаплинської державної нотаріальної контори Херсонської області № 548/01-16 від 23.06.2020 ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, оскільки позивачем пропущено шестимісячний строк для прийняття спадщини.

Як вбачається з листа державного нотаріуса Чаплинської державної нотаріальної контори Херсонської області № 823/01-16 від 25.09.2020, спадкова справа до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 не заводилась.

Згідно ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Разом з тим, відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до роз`яснень наданих у п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

За таких обставин для прийняття спадщини позивач мав звернутись до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини протягом шести місяців з моменту смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , але не зробив цього вчасно і пропустив строк подання заяви про прийняття спадщини. Причиною цьому стало те, що спадкодавцем було складено заповіт про який позивач дізнався лише при зверненні до нотаріуса у 2020 році.

Відповідно до положень статті 63 Закону України «Про нотаріат» в редакції, яка діяла на момент відкриття спадщини, нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме. Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.

Згідно з пунктами 7, 209, 188, 214 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 3 березня 2004 року № 20/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за № 283/8882 (чинних на час виникнення спірних правовідносин), довідки про заповіти (про наявність заповіту, його зміст та ін.) видаються особам, щодо яких було складено заповіт, а також органам, переліченим в абзаці третьому пункту 7, та спадкоємцям за законом тільки після смерті заповідача за умови подання свідоцтва про його смерть. При підготовці до видачі свідоцтва про право на спадщину за законом або заповітом нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність спадкової справи, спадкового договору, заповіту. Нотаріус при видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом шляхом витребування відповідних доказів перевіряє: факт смерті спадкодавця, наявність заповіту, наявність та чинність спадкового договору, час і місце відкриття спадщини, склад спадкового майна, на яке видається свідоцтво; перевіряє коло осіб, які мають право на обов`язкову частку в спадщині. Нотаріус, який одержав від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язаний повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких йому відоме. Нотаріус може також зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення про це у пресі.

Отже, Закон пов`язує виникнення у нотаріуса або особи, уповноваженої на вчинення нотаріальних дій, обов`язку здійснювати дії щодо сповіщення спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме, з моментом заведення спадкової справи, чому передує звернення спадкоємця із заявою про прийняття спадщини.

Верховний Суд у складі постійної колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у своїй постанові від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17 зауважив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

До аналогічного висновку також дійшла й Судова палата у цивільних справах Верховного Суду України у своїй постанові від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17.

Враховуючи причини пропуску позивачем строку для прийняття спадщини, а саме необізнаність його про існування заповіту, про який він дізнався 2020 року, а також те, що нотаріус в даному випадку не міг повідомити позивача про наявність заповіту вчасно з причин, що спадкова справа не заводилась, а тому позивач не міг знати про існування заповіту, суд вважає що позивач пропустив шестимісячний строк для прийняття спадщини з поважних причин, а тому він може бути поновлений. Крім того, суд бере до уваги і позицію відповідача, який не заперечує проти позовних вимог, що згідно положень ч. 4 ст. 206 ЦПК України є підставою для ухвалення рішення про задоволення позову.

Визначаючи тривалість додаткового строку суд враховує, що з аналізу положень ст.1270 та ч. 3 ст.1272 ЦК, вбачається, що двохмісячний строк для прийняття спадщини з урахуванням особливих умов реалізації цього права є необхідним та достатнім з точки зору добросовісності і розумності.

За таких обставин позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.1270,1272 Цивільного кодексу України, ст. ст. 206,258,259,263,264,265,354 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк тривалістю два місяці, починаючи з дня набрання рішенням суду законної сили, для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга, яка подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У відповідності до п.п. 15.5 Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Чаплинський районний суд.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: О.В. Березніков