Номер провадження 2/495/384/2020
УХВАЛА

про зустрічне забезпечення позову

13 жовтня 2020 рокум. Білгород-Дністровський

Суддя Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області Боярський О.О., розглянувши клопотання представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Серек-Басан Ю.В. про застосування зустрічного забезпечення по справі за позовом ОСОБА_2 до Державного підприємства «Центр оцінки та інформації» та ОСОБА_1 про визнання протиправним та скасування рішення державного реєстратора та поновлення реєстраційного запису про право власності, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області перебуває справа за позовом ОСОБА_2 до Державного підприємства «Центр оцінки та інформації» та ОСОБА_1 про визнання протиправним та скасування рішення державного реєстратора та поновлення реєстраційного запису про право власності.

25.08.2020 року представник відповідача ОСОБА_1 адвокат Серек-Басан Ю.В. звернувся до суду із клопотанням про застосування зустрічного забезпечення по даній справі.

Відповідно до протоколу повторного автоматичного розподілу судової справи між суддями від 31.08.2020 року дана справа була передана на розгляд судді Боярського О.О.

Ухвалою суду від 03.09.2020 року було прийнято до провадження дану справу та призначено справу в порядку загального позовного провадження з призначенням підготовчого засідання на 13.10.2020 року.

Клопотання представника відповідача обґрунтовано тим, що ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 20.12.2018 року за наслідками розгляду заяви про забезпечення позову було накладено арешт на майно відповідача. Нерухомим майном, на яке було накладено арешт, є 34/100 об`єкт нерухомості - інше комплекс будівель та споруд « ІНФОРМАЦІЯ_1 » (об`єкт незавершеного будівництва), який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 245,3 кв.м., реєстраційний номер об`єкта нерухомості 08.

Під час вирішення заяви про забезпечення позову судом не було вирішено питання про застосування зустрічного забезпечення.

Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи.

Як вбачається з позовної заяви, позивач фактично не оскаржує право власності ОСОБА_1 на 34/100 об`єкту нерухомості комплексу будівель та споруд « ІНФОРМАЦІЯ_1 ». Пред`явлений позов направлений лише на здійснення перешкод у користуванні та розпорядженні нерухомим майном відповідачем.

На теперішній час відповідач по справі внаслідок накладення арешту на його майно позбавлений можливості вільно розпоряджатися своїм майном та зазнає матеріальних збитків у зв`язку з накладеним арештом.

Так, ОСОБА_1 та ОСОБА_3 дійшли згоди щодо укладення договору оренди нерухомого майна, а саме, 34/100 частки комплексу будівель та споруд « ІНФОРМАЦІЯ_1 », який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 245.3 кв.м., строком на три роки з щомісячною орендною платою у розмірі 20000 (двадцять тисяч) гривень.

За домовленістю сторін розмір орендної плати за один рік мав бути сплачений під час укладення договору оренди.

24 березня 2020 року ОСОБА_1 та ОСОБА_3 уклали Договір авансу. Того ж дня ОСОБА_3 передав представнику ОСОБА_1 - ОСОБА_4 , аванс у розмірі 20 000 (двадцять тисяч) гривень, який після нотаріального посвідчення договору оренди мав зарахуватися у рахунок погашення орендної плати за перший місяць оренди. Сторони домовилися, що нотаріально посвідчать договір оренди до 01.04.2020 року.

З метою оформлення договору оренди нерухомого майна вони звернулися до приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Верезуб К.О. Однак нотаріус відмовив у оформленні договору оренди, посилаючись на те що, на вказаний об`єкт нерухомого майна ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 20.12.2018 року накладено арешт, що в свою чергу унеможливлює вчинення вищевказаної нотаріальної дії. Вказана обставина підтверджується постановою нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії № 61/02-31 від 31.03.2020 року.

За умовами договору авансу у випадку неукладення договору оренди з вини ОСОБА_1 , останній зобов`язується повернути ОСОБА_3 всю суму отриманого авансу та сплатити штраф у розмірі отриманого авансу, тобто 40 000 (сорок тисяч) гривень.

01 квітня 2020 року ОСОБА_3 звернувся до ОСОБА_1 з претензією щодо повернення йому 40 000 (сорок тисяч) гривень за порушення умов договору авансу від 24 березня 2020 року та не посвідчення договору оренди з вини ОСОБА_1 .

Внаслідок забезпечення позову та накладення арешту на майно відповідач позбавлений можливості вільно розпоряджатися своїм майном, він позбавлений можливості отримати за оренду свого майна суму у розмірі 720 000 грн. (240 000 грн. орендна плата за перший рік у момент укладення договору оренди + 480 000 грн. розмір орендної плати за наступні два роки), які за звичайних умов міг би отримати.

У зв`язку з тим, що на теперішній час ОСОБА_1 зазнає матеріальних збитків, пов`язаних із вжиттям заходів забезпечення позову, у разі відмови судом у задоволенні даного позову, останній планує звертатися до суду з позовом до ОСОБА_2 про відшкодування завданої шкоди.

Враховуючи вищевикладене, відповідач вважає за доцільне визначити позивачеві розмір зустрічного забезпечення у сумі 720 000 (сімсот двадцять тисяч) гривень для сплати вказаної суми на депозитний рахунок суду у строк, передбачений законом. На думку ОСОБА_1 така сума є розумною та достатньою для відшкодування у майбутньому його збитків та покриття неотриманих доходів від вільного розпорядження своїм майном, у зв`язку з накладенням арешту на його майно.

На підставі наведеного, представник відповідача просить задовольнити клопотання про застосування зустрічного забезпечення.

13.10.2020 року представник відповідача ОСОБА_1 адвокат Ю.В. Серек-Басан надав заяву, відповідно до якої просив розглянути клопотання про зустрічне забезпечення по даній цивільній справі за відсутності представника відповідача.

13.10.2020 року від представника позивача ОСОБА_2 адвоката Дячук П.М. надійшла заява про проведення судового засідання за відсутності позивача.

У судове засідання представник Державного підприємства «Центр оцінки та інформації» не з`явився, повідомлявся належним чином.

Вивчивши клопотання про застосування зустрічного забезпечення та матеріали цивільної справи, суд дійшов до наступного висновку.

Судом встановлено, що ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 20.12.2018 року по справі № 495/11321/18 накладено арешт на 34/100 об`єкту нерухомості інший комплекс будівель та споруд « ІНФОРМАЦІЯ_1 » (об`єкт незавершеного будівництва), об`єкт житлової нерухомості: адреса: АДРЕСА_2 , додаткові відомості: ці 34/100 часток складається з: пляжне бунгало літ. «А» загальною площею 245,3 кв.м. житловою площею 123,2 кв.м., реєстраційний номер об`єкта нерухомості 08 до вирішення спору у суді.

В матеріалах справи наявна інформація з Єдиного державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 02.04.2020 року. з якої вбачається, що інше комплекс будівель та споруд « ІНФОРМАЦІЯ_1 » (об`єкт незавершеного будівництва), об`єкт житлової нерухомості: адреса: АДРЕСА_1 , а саме 34/100 частки вказаного об`єкту нерухомого майна належить ОСОБА_1 .

24.03.2020 року між ОСОБА_4 , який діє на підставі довіреності, від імені ОСОБА_1 та ОСОБА_3 був укладений договір авансу, відповідно до якого представник ОСОБА_1 ОСОБА_4 отримав від ОСОБА_3 грошові кошти в розмірі 20 000 грн. в рахунок сплати майбутньої орендної плати за перший місяць за оренду нерухомого майна 34/100 частки комплексу будівель та споруд « ІНФОРМАЦІЯ_1 » (об`єкт незавершеного будівництва), об`єкт житлової нерухомості: адреса: АДРЕСА_1 .

Приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Одеської області Верезуб К.О. від 31.03.2020 року № 01/02-31 було відмовлено ОСОБА_4 , який діє від імені ОСОБА_1 , у вчиненні нотаріальної дії, а саме, у посвідченні договору оренди на нерухоме майно: 34/100 часток вказаного комплексу будівель та споруд, розташованих за вищезазначеною адресою, оскільки в ході підготовки документів для посвідчення вищевказаного договору було виявлено арешт нерухомого майна у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.

На адресу відповідача ОСОБА_1 від ОСОБА_3 була відправлена претензія щодо невиконання умов договору авансу, яким передбачено, що у випадку не укладення договору оренди з вини ОСОБА_1 , останній зобов`язується повернути ОСОБА_3 всю суму отриманого авансу та сплатити штраф у розмірі отриманого авансу, що становить 40 000 грн. Також зазначено, що у випадку залишення даної претензії без розгляду та не повернення ОСОБА_3 грошових коштів 40 000 грн. у місячний термін з моменту отримання даної претензії, він буде змушений звернутись до суду. З пояснень ОСОБА_3 від 03.04.2020 року, доданих до клопотання про застосування зустрічного забезпечення, вбачається, що ОСОБА_3 з представником ОСОБА_1 ОСОБА_4 дійшли згоди щодо укладення договору оренди на вищезазначене нерухоме майно та домовились про орендну плату в розмірі 20 000 грн. щомісяця. На виконання цієї домовленості 24.03.2020 року між ними був укладений договір авансу. В цей день він передав грошові кошти ОСОБА_4 31.03.2020 року він з ОСОБА_4 звернулись до приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу з метою посвідчення нотаріально договору оренди. Однак нотаріусом було відмовлено у посвідченні вказаного договору оренди, оскільки було виявлено арешт на вказане нерухоме майно. 01.04.2020 року він звернувся до ОСОБА_1 з претензією щодо повернення йому грошових коштів.

13.10.2020 року представником відповідача ОСОБА_1 - адвокатом Ю.В. Серек-Басан була подана зустрічна позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самотсійних вимог щодо предмета спору ДП "Центр оцінки та інформації" про стягнення збитків.

Ухвалою суду від 13.10.2020 року зустрічний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самотсійних вимог щодо предмета спору ДП "Центр оцінки та інформації" про стягнення збитків об`єднано з первісним позовом.

Відповідно до вимог за зустрічним позовом представник ОСОБА_1 просить стягнути з ОСОБА_2 збитки, заподіяні забезпеченням позову по даній цивільній справі в сумі 240 000 грн.

Відповідно до вимог ст. 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Відповідно до вимог ст.154 ЦПК України розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

Питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову. Якщо клопотання про зустрічне забезпечення подане після застосування судом заходів забезпечення позову, питання зустрічного забезпечення вирішується судом протягом десяти днів після подання такого клопотання. Копія ухвали про зустрічне забезпечення направляється учасникам справи не пізніше наступного дня після її постановлення.

В ухвалі про забезпечення позову або про зустрічне забезпечення зазначаються розмір зустрічного забезпечення або інші дії, що повинен вчинити заявник у порядку зустрічного забезпечення.

Строк надання зустрічного забезпечення визначається судом та не може перевищувати десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову або ухвали про зустрічне забезпечення, якщо інше не випливає зі змісту заходів зустрічного забезпечення.

Особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову із застосуванням зустрічного забезпечення, протягом визначеного судом строку має надати суду документи, що підтверджують надання зустрічного забезпечення.

Якщо особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову, не виконує вимоги суду щодо зустрічного забезпечення у визначений судом строк, суд скасовує ухвалу про забезпечення позову та про зустрічне забезпечення.

Відповідно до ст. 159 ЦПК України у випадку закриття провадження або залишення позовної заяви без розгляду з інших, ніж зазначені у частині першій статті 155 цього Кодексу підстав або у випадку ухвалення рішення суду (третейського суду, міжнародного комерційного арбітражу) щодо повної або часткової відмови у задоволенні позову відповідач або інша особа, чиї права або охоронювані законом інтереси порушені внаслідок вжиття заходів забезпечення позову, має право на відшкодування збитків, заподіяних забезпеченням позову, за рахунок особи, за заявою якої такі заходи забезпечення позову вживалися.

У разі подання відповідного позову про відшкодування збитків, заподіяних забезпеченням позову, протягом двадцяти днів з моменту набрання законної сили судовим рішенням, зазначеним у частині першій цієї статті, відшкодування збитків, заподіяних вжиттям заходів забезпечення позову, здійснюється в першу чергу за рахунок коштів зустрічного забезпечення.

Згідно п.43 Рішення у справі «Шмалько проти України» право на суд одним з аспектів якого є право на доступ, тобто право подати позов з приводу цивільно-правових питань до суду. Однак, це право було б ілюзорним, якби правова система держави допускала, щоб остаточне судове рішення, яке має обов`язкову силу, не виконувалося на шкоду одній зі сторін.

Таким чином, невжиття заходів як забезпечення позову, так і зустрічного забезпечення, може призвести до утруднення виконання рішення суду, а відтак й до порушення права особи на доступ до правосуддя, в аспекті ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

У принципі 7 доповіді Асоціації міжнародного права «Про забезпечувальні і запобіжні заходи в міжнародному цивільному процесі», ILA,1996) зазначається, що суд повинен мати повноваження вимагати від позивача гарантії відшкодування збитків відповідачу чи третій стороні, які можуть виникнути в результаті застосування забезпечувальних заходів.

Враховуючи предмет та підстави даного позову, з огляду на обраний вид забезпечення позову у вигляді арешту майна, який впливає на матеріальний стан відповідача, як власника майна, та призводить до понесення ним додаткових витрат внаслідок його застосування, та з урахуванням заявлених вимог за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 щодо стягнення збитків на суму 240 000 грн., заподіяних забезпеченням позову, за таких обставин, суд вважає за доцільне задовольнити клопотання представника відповідача про застосування зустрічного забезпечення частково та визначити позивачеві розмір зустрічного забезпечення у сумі 240 000 (двісті сорок тисяч гривень) грн. та зобов`язати сплатити вказану суму на депозитний рахунок суду.

Строк внесення коштів визначається судом та не може перевищувати 10 днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову або ухвали про зустрічне забезпечення, якщо інше не випливає зі змісту заходів зустрічного забезпечення.

Керуючись ст. ст.149 152, 154,159,353-354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Серек-Басан Ю.В. про застосування зустрічного забезпечення по справі за позовом ОСОБА_2 до Державного підприємства «Центр оцінки та інформації» та ОСОБА_1 про визнання протиправним та скасування рішення державного реєстратора та поновлення реєстраційного запису про право власності - задовольнити частково.

Застосувати зустрічне забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Державного підприємства «Центр оцінки та інформації» та ОСОБА_1 про визнання протиправним та скасування рішення державного реєстратора та поновлення реєстраційного запису про право власності.

Визначити позивачу ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_3 ) розмір зустрічного забезпечення 240 000 грн. (двісті сорок тисяч гривень) грн. та зобов`язати ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_3 ) 240 000 грн. (двісті сорок тисяч гривень) грн. внести на депозитний рахунок суду (Код отримувача (, Банк отримувача ДКСУ, м. Київ, Код банку отримувача (МФО) 820172, Рахунок отримувача UA0005435).

Зобов`язати ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_3 ) надати суду докази внесення грошових коштів на депозитний рахунок суду протягом 10 днів з дня постановлення ухвали про зустрічне забезпечення.

Строк внесення коштів визначається судом та не може перевищувати десяти днів з дня постановлення ухвали зустрічне про забезпечення, якщо інше не випливає зі змісту заходів зустрічного забезпечення.

Відповідно до положень ч. 9 ст.154 ЦПК України протягом десяти днів з дня постановлення ухвали про зустрічне забезпечення необхідно надати суду документи, що підтверджують надання зустрічного забезпечення.

Згідно до положень ч.10 ст. 154 ЦПК України якщо особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову, не виконує вимоги суду щодо зустрічного забезпечення у визначений судом строк, суд скасовує ухвалу про забезпечення позову та про зустрічне забезпечення.

Ухвала про зустрічне забезпечення може бути оскаржена разом із ухвалою про забезпечення позову або окремо шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів до Одеського апеляційного суду.

Оскарження ухвали про зустрічне забезпечення позову не зупиняє її виконання.

Суддя Боярський О.О.