Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"12" жовтня 2020 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Гаврилової О.В.,

за участю секретаря - Передрій І.В.,

учасники справи:

позивач ОСОБА_1 ;

позивач ОСОБА_2 ;

представника позивачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - адвокат Урлапова О.Я.;

представник відповідача Київської міської ради - не з`явився;

відповідач ОСОБА_3 - не з`явився;

представник третьої особи Головного територіального управління юстиції у м.Києві - не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Дніпровського районного суду м.Києва цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Київської міської ради, ОСОБА_3 , третя особа - Головне територіальне управління юстиції у м.Києві, про встановлення факту прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

До Дніпровського районного суду м. Києва звернулись позивачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 з позовом до Київської міської ради, третя особа - Головне управління юстиції у м.Києві, про встановлення факту прийняття спадщини.

Згідно заявлених вимог, позивачі просять суд встановити факт прийняття спадщини ОСОБА_4 за ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , внаслідок спільного проживання з ОСОБА_5 (т.1 а.с.26).

Вимоги позиву обґрунтовані тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла двоюрідна сестра позивачів - ОСОБА_4 , яка була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , проте фактично проживала за адресою: АДРЕСА_2 . Після смерті ОСОБА_4 залишилось спадкове майно - квартира АДРЕСА_2 . Дана квартира належить спадкодавцю, оскільки остання фактично проживала з власницею квартири - своєю бабусею ОСОБА_5 . ОСОБА_4 разом з матір`ю ОСОБА_6 прийняли спадщину після смерті бабусі, проте не оформили її за життя. Після смерті ОСОБА_5 , ОСОБА_4 та ОСОБА_6 продовжували проживати в квартирі АДРЕСА_2 . У зв`язку зі смертю спадкоємців квартира АДРЕСА_2 належала ОСОБА_4 внаслідок спільного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини. При зверненні позивачів до нотаріальної контори із заявами на отримання свідоцтв про право на спадщину після смерті ОСОБА_4 , позивачі отримали постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, оскільки відсутні правовстановлюючі документи, які б підтверджували право власності померлої на спірне майно.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 15 жовтня 2019 року відкрито провадження в даній цивільній справі та призначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження до підготовчого засідання (т.1 а.с.29-31).

24 жовтня 2019 року представником відповідача - Київської міської ради отримано копію ухвали суду про відкриття провадження у справі з копією позовної заяви та доданими до неї документами (т.1 а.с.46).

28 жовтня 2019 року представником третьої особи - Головного територіального управління юстиції у м.Києві отримано копію ухвали суду про відкриття провадження у справі з копією позовної заяви та доданими до неї документами (т.1 а.с.39).

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 09 січня 2020 року залучено до участі у справі співвідповідача - ОСОБА_3 (т.1 а.с.170-171).

Копію вказаної ухвали суду співвідповідачем ОСОБА_3 отримано

17 січня 2020 року (т.1 а.с.176).

Ухвалою Дніпровського районного суду м.Києва від 21 липня 2020 року закрито підготовче провадження в даній справі та призначено справу до судового розгляду по суті (т.1 а.с.236-237).

Положеннями ст.174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи.

12 грудня 2019 року до суду від представника третьої особи - Головного територіального управління юстиції у м.Києві надійшли письмові пояснення, в яких наведені норми матеріального права щодо спірних правовідносин та прохання розглянути справу за наявними документами та доказами, враховуючи фактичні обставини справи та ухвалити рішення відповідно до норм діючого законодавства (т.1 а.с.153-155).

21 грудня 2019 року до суду від представника відповідача - Київської міської ради надійшов відзив на позовну заяву (т.1 а.с.161-163), надісланий до суду 10 грудня

2019 року (т.1 а.с.165) - з пропуском встановленого ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 15 жовтня 2019 року п`ятнадцятиденного строку на подання відзиву, клопотання про продовження такого строку матеріали відзиву не містять, що є підставою для застосування положень ст.126 ЦПК України.

Представник позивачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - адвокат Урлапова О.Я. в судовому засіданні підтримала позовні вимоги та просила їх задовольнити, надала пояснення аналогічні доводам, викладеним у позовній заяві та додатково пояснила, що ОСОБА_4 фактично проживала разом зі своїми мамою ОСОБА_6 та бабусею ОСОБА_5 в квартирі АДРЕСА_2 , хоча була зареєстрована в квартирі № 57 в тому ж будинку. Проживати за місцем реєстрації ОСОБА_4 не мала можливості, оскільки в цій квартирі проживав її батько - ОСОБА_7 , який зловживав спиртними напоями. ОСОБА_5 була власником квартири АДРЕСА_2 та була зареєстрована в цій квартирі. Не зважаючи на те, що ОСОБА_4 із запізненням подала заяву про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 , є такою що прийняла спадщину, оскільки постійно проживала зі спадкодавцем на час смерті останньої. Також представник позивачів подала до суду заяву з проханням не стягувати з відповідачів судовий збір (т.2 а.с.9).

Представник відповідача Київської міської ради в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи вказаний відповідач був повідомлений належним чином.

Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, заяв чи клопотань до суду не подав.

Представник третьої особи Головного територіального управління юстиції у м.Києві в судове засідання не з`явився, у письмових поясненнях просив розглядати справу за відсутності представника третьої особи.

Суд, вислухавши представника позивачів, допитавши позивачів в якості свідків та свідків, дослідивши письмові докази, наявні в матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків.

Як убачається з матеріалів справи ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (т.1 а.с.79, 91, 97), яка була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 (т.1 а.с.87, 91-зворот).

Спадкодавець ОСОБА_4 є двоюрідною сестрою позивачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , що підтверджуються повним витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження №8, де батьками ОСОБА_4 вказані ОСОБА_8 та ОСОБА_6 (т.1 а.с.10), а також свідоцтвами про народження (т.1 а.с.13-15) та про шлюб (т.1 а.с.73).

Мати ОСОБА_4 - ОСОБА_6 померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , що підтверджується відповідним свідоцтвом (т.1 а.с.84).

Батько ОСОБА_4 - ОСОБА_8 помер ІНФОРМАЦІЯ_5 , про що видано свідоцтво про смерть (т.1 а.с.8).

Рідний брат ОСОБА_8 та дядько ОСОБА_4 - ОСОБА_7 помер ІНФОРМАЦІЯ_6 , що підтверджується відповідним свідоцтвом (т.1 а.с.12).

З урахуванням положень ст.1263, ч.ч.4, 5 ст.1266 ЦК України, позивачі є спадкоємцями ОСОБА_4 за законом третьої черги.

ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що видано свідоцтво про смерть (т.1 а.с.16, 129), яка з 01 грудня 1964 року до дня смерті була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 (т.1 а.с.130). Інші зареєстровані за вказаною адресою особи, на час смерті ОСОБА_5 відсутні (т.1 а.с.131).

ОСОБА_4 є онукою ОСОБА_5 , що підтверджується свідоцтвами про народження (т.1 а.с.134-135) та витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб №9 (т.1 а.с.119).

Статтею 1221 ЦК України передбачено, що місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходженням основної частини рухомого майна.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст.1217 ЦК України).

Таким чином, внаслідок відкриття спадщини у спадкоємців за законом або за заповітом виникає право спадкування. Спадкове майно переходить до спадкоємців лише за умови, що вони виявили згоду щодо прийняття спадщини.

За змістом ч.1 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

18 вересня 2014 року позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ,звернулись до Першої київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 (т.1 а.с.54).

08 травня 2015 року позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ,звернулись до Першої київської державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтв про право на спадщину за законом (т.1 а.с.139).

Постановами державного нотаріуса Першої київської державної нотаріальної контори Панченко Л.Є. від 08 травня 2015 року позивачам було відмовлено у видачі свідоцтв про право на спадщину за законом на частини квартири АДРЕСА_2 , після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 у зв`язку з ненаданням правовстановлюючого документа на квартиру та у зв`язку з тим, що померлою ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 пропущено 6-ти місячний строк для прийняття спадщини після померлої

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 та в судовому порядку не продовжено строк для прийняття спадщини (т.1 а.с.140, 141).

Як убачається з матеріалів спадкових справ, копії яких долучені до матеріалів справи, 28 лютого 2015 року до Першої київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 звернувся ОСОБА_3 (т.1 а.с.96).

Частиною 1 ст.1270 ЦК України встановлений шестимісячний строк для прийняття спадщини, який починається з часу відкриття спадщини.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч.1 ст.1269 ЦК України).

Згідно положень ч.ч. 3, 5 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. (ч.3, 4 ст.12 ЦПК України)

Згідно частин 1, 5, 6, 7 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (ст. 80 ЦПК України).

Допитані в судовому засіданні в якості свідків позивачі ОСОБА_1 та

ОСОБА_2 показали, що їх двоюрідна сестра ОСОБА_4 на момент смерті своєї бабусі ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , постійно проживала за адресою: АДРЕСА_2 , разом з бабусею та мамою ОСОБА_6 . ОСОБА_4 продовжувала проживати у вказаній квартирі й після смерті ОСОБА_5 разом з матір`ю, аж до смерті останньої. Проживання за адресою: АДРЕСА_1 було неможливим, оскільки там проживав ОСОБА_8 , який вживав алкоголь та через його сварки з ОСОБА_6 остання з донькою переїхали жити до бабусі. Позивач ОСОБА_1 підтвердила більш близькі відносини з покійною сестрою ОСОБА_4 , періодичне відвідування двоюрідної сестри за адресою: АДРЕСА_2 та допомогу покійній сестрі в оформленні спадщини, навчанні в училищі, всіляку підтримку. Також ОСОБА_1 показала, що до часу смерті ОСОБА_5 ,

ОСОБА_4 проживала з бабусею більше року.

Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_9 суду показала, що вона проживає за адресою: АДРЕСА_5 та була сусідкою померлих спадкодавців. Знала всю сім`ю ОСОБА_2 , ОСОБА_5, часто бувала в гостях. Підтвердила, що через погані стосунки ОСОБА_6 з ОСОБА_8 перша разом з донькою - ОСОБА_4 переїхала до ОСОБА_5 в квартиру АДРЕСА_2 , ще за 3-4 роки до смерті останньої. ОСОБА_4 зі своєю матір`ю

ОСОБА_6 продовжували проживати в квартирі №63 й після смерті бабусі, аж до смерті ОСОБА_6 .

Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_11 суду показала, що вона працює двірником у будинку АДРЕСА_1 вже 15 років. Дуже часто спілкувалась із ОСОБА_4 , ОСОБА_6 та ОСОБА_5 , вручала їм повідомлення про заборгованість по житлово-комунальним послугам, приписи тощо. Вказані особи разом проживали в квартирі АДРЕСА_2 приблизно з

2007 року. Після смерті бабусі та матері ОСОБА_4 переїхала жити в квартиру №57, а квартиру №63 здавали в оренду.

Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_12 суду показала, що вона проживає за адресою: АДРЕСА_3 . Дружила з померлими, була близькою подругою ОСОБА_6 , однокласницею, знала сім`ю ОСОБА_2 , ОСОБА_5 з дитинства. Часто провідувала ОСОБА_6 , ОСОБА_5 та ОСОБА_4 в квартирі АДРЕСА_2 . Всі втрьох у вказаній квартирі постійно спільно проживали на час смерті ОСОБА_5 . ОСОБА_6 з донькою - ОСОБА_4 переїхали до бабусі через сварку ОСОБА_6 з чоловіком ОСОБА_8 .

Правдивість наведених показань свідків у суду сумніву не викликає, оскільки вказані показання є детальними та послідовними, узгоджуються між собою та з іншими матеріалами справи, в тому числі з Актом про спільне постійне проживання від 15 лютого 2020 року, підписаним допитаними в судовому засіданні свідками ОСОБА_9 , ОСОБА_11 та ОСОБА_12 (т.1 а.с.189)

В п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» №7 від 30.05.2008 роз`яснено, що справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до

1 січня 2004 року тощо. Проте при наявності спору про право, справа розглядатиметься в порядку позовного провадження.

Відповідно до роз`яснень, викладених у п. 23 вищевказаної Постанови Пленуму Верховного Суду України, якщо постійне проживання особи зі спадкодавцем на час відкриття спадщини не підтверджено відповідними документами, у зв`язку із чим нотаріус відмовив особі в оформленні спадщини, спадкоємець має право звернутися в суд із заявою про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини. Свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Статтею 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

З огляду на вищевикладене, беручи до уваги всі встановлені судом факти і відповідні їм правовідносин, належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, суд приходить до висновку про наявність визначених законом підстав для задоволення позовуОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Київської міської ради, ОСОБА_3 , третя особа - Головне територіальне управління юстиції у м.Києві, про встановлення факту прийняття спадщини, оскільки стороною позивачів доведено належними, допустимими, достовірними та достатніми доказами факт постійного проживання двоюрідної сестри позивачів - ОСОБА_4 разом з її бабусею - ОСОБА_5 на час відкриття спадщини.

При розподілі судових витрат суд враховує, що стороною позивачів подано заяву про не стягнення судового збору з відповідачів.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 15, 16, 1216, 1217, 1221, 1268-1270 Цивільного кодексу України, ст.ст. 2, 4, 10, 12, 13, 76-81, 89, 126, 141, 258, 259, 263-265, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_10 ), ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_10 ) до Київської міської ради (, місцезнаходження: 01044, м.Київ,

вул. Хрещатик, буд. 36), ОСОБА_3 (РНОКПП: НОМЕР_3 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_11 ; фактичне місце проживання: АДРЕСА_2 ), третя особа - Головне територіальне управління юстиції у м.Києві (, місцезнаходження: 01001, м.Київ, провулок Музейний, 2Д), про встановлення факту прийняття спадщини - задовольнити.

Встановити факт прийняття спадщини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , за ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , як такою, що постійно проживала разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

У відповідності до п.п. 15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХІІІ Перехідних Положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а саме Дніпровський районний суд м. Києва.

Повний текст рішення складено 22 жовтня 2020 року.

Суддя: