ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
У Х В АЛ А

28 жовтня 2020 року

м.Харків

Справа №2010/2-550/11

Провадження №22-ц/818/5239/20

Харківський апеляційний суд у складі судді судової палати у цивільних справах Кругової С.С., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення суми боргу,

за апеляційною скаргою ОСОБА_3 на ухвалу Дергачівського районного суду Харківської області від 23 грудня 2019 року,

в с т а н о в и в:

Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 23 грудня 2019 року допущено заміну сторони боржника виконавчого провадження з виконання виконавчого листа по справі №2010/550/2011 з ОСОБА_2 на його правонаступника - ОСОБА_3 .

Відповідно до вимог ст.354 ЦПК України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду першої інстанції, 21 вересня 2020 року, ОСОБА_3 звернулася, через канцелярію суду, з апеляційною скаргою, яка містить клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження та звільнення від сплати судового збору.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 07 жовтня 2020 року апеляційна скарга ОСОБА_3 залишена без руху у зв`язку із ненаданням до суду Харківського апеляційного суду: 1. причин, які перешкоджали ОСОБА_3 звернутися до суду відразу після того, як вона дізналася про ухвалу суду; 2. документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

На виконання ухвали Харківського апеляційного суду від 07 жовтня 2020 року до апеляційного суду надійшла заява про причини, які перешкоджали ОСОБА_3 звернутися до суду відразу після того, як вона дізналася про ухвалу суду.

В обґрунтування клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження апелянт посилається на те, що оскаржуване рішення суду вона отримала лише 10 серпня 2020 року, в період карантину знаходилася у відпустці за свій рахунок, як особа з групи ризику, після часткового зняття карантину по виробничій необхідності працювала вахтовим методом замість захворівших робітників.

Вказані доводи підтверджуються матеріалами справи, виходячи з наведеного та положень ст.354 ЦПК України, строк на апеляційне оскарження вважати пропущеним з поважних причин і тому клопотання про поновлення строку підлягає задоволенню.

Що стосується клопотання про звільнення від сплати судового збору, то апелянт його обґрунтовує тим, що їй дуже складно сплачувати судовий збір, вона є одинокою людиною, її дохід мінімальна заробітна плата за місцем роботи і пенсія.

Згідно із частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Тлумачення статті 136 ЦПК України та статті 8 Закону України «Про судовий збір» свідчить, що підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, є врахування судом майнового стану сторони.

Згідно із частиною першою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати юридичної особи є врахування судом її майнового стану.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з положеннями статті 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Наведені в клопотанні апелянтом доводи не підтверджені належними доказами, які б свідчили про відсутність коштів для сплати судового збору, а тому не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення від сплати судового збору у справі, що узгоджується із статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливі для всіх учасників процесу.

У зв`язку з наведеним, а також відсутністю доказів необхідно відмовити у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору.

З огляду на викладене, заявник має сплатити судовий збір у розмірі, встановленому Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до п.п.9 п.1 ч.2 ст.4 ЗУ Про судовий збір (станом на час звернення з апеляційною скаргою) судовий збір з апеляційних скарг на ухвалу суду поданою фізичною особою встановлюється у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» станом на 1 січня становив 2102 грн.

Виходячи з наведеного, ставка судового збору, що підлягає сплаті при поданні апеляційної скарги, становить (судовий збір: 0,2*2102 грн.) 420 грн. 40 коп.

на рахунок UA0020011, отримувач коштів - УК Основ"ян/мХар Основ"янсь/22030101, код за , банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), МФО - 899998, код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); судовий збір за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення суми боргу, на ухвалу від 23 грудня 2019 року по справі №2010/2-550/11, Харківський апеляційний суд.

Відповідно до п.3 ч.4 ст.356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Відповідно до ч.2 ст.357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст.356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

За таких обставин, необхідно надати строк для усунення вказаних недоліків, шляхом надання документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Керуючись ст.ст.185, 356, ч.2 ст.357 ЦПК України, ЗУ «Про судовий збір», суд,

у х в а л и в:

Клопотання ОСОБА_3 про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Дергачівського районного суду Харківської області від 23 грудня 2019 року задовольнити.

Поновити ОСОБА_3 строк на апеляційне оскарження ухвали Дергачівського районного суду Харківської області від 23 грудня 2019 року.

У задоволенні клопотання ОСОБА_3 про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Продовжити строк для усунення недоліків, встановлений ухвалою апеляційного суду від 7 жовтня 2020 року, а саме шляхом надання до Харківського апеляційного суду документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, у термін 10 днів з дня отримання копії ухвали апеляційного суду.

Роз`яснити, що у разі не виконання вимог ухвали, апеляційну скаргу буде визнано неподаною та повернуто особі, яка з нею звернулася.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею, в частині визначення судового збору касаційна скарга може бути подана протягом тридцяти днів безпосередньо до Верховного Суду.

Суддя С.С.Кругова