Справа № 369/6123/16-ц
Провадження №2/369/1312/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.09.2020 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Пінкевич Н.С.,

секретаря Одинцова О.С.

за участі представника відповідача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в порядку загального позовного провадження клопотання представника відповідача по цивільній справі за ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , треті особи: Києво-Святошинська районна державна адміністрація Київськоїобласті, Вишнева міська рада Києво-Святошинського району Київської області про вселення та визнання права користування квартирою, усунення перешкод у користуванні квартирою та зобов`язання не чинити перешкод у користуванні квартирою, -

в с т а н о в и в :

У провадженні суду перебуває вищевказана цивільна справа.

Ухвалою судді Києво-Святошинського районного суду Київської області від 04 жовтня 2019 року розгляд даної справи продовжено за правилами загального позовного провадження.

У підготовчому судовому засіданні представник відповідача заявив клопотання про закриття провадження по справі, у зв`язку з відсутністю предмету спору, оскільки квартира на праві власності належить позивачам, вони там проживають, відповідач жодних перешкод їм не чинить.

Дослідивши подане клопотання, предмет та підстави позову, суд приходить до висновку, що провадження по справі підлягає закриттю з наступних підстав.

Встановлено, що позивачі звернулись до суду з позовом та просили суд визнати за ОСОБА_2 і ОСОБА_3 право користування квартирою АДРЕСА_1 , вселити ОСОБА_2 і ОСОБА_3 в квартиру АДРЕСА_1 , усунути перешкоди у користуванні квартирою АДРЕСА_1 , ОСОБА_3 і ОСОБА_2 шляхом надання ОСОБА_4 ключів від вхідних дверей вказаної квартири, зобов`язати ОСОБА_4 не чинити перешкод у користуванні квартирою АДРЕСА_1 ОСОБА_2 і ОСОБА_3 ..

Відповідно до ст. 255 ЦПК України провадження по справі підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю предмету спору.

Так, ЦПК України передбачає право позивача змінити або предмет позову, або підстави позову, проте одночасна зміна предмета позову та підстав позову прямо забороняється. Зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача. Зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Тому в разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, а це за своєю суттю - уже новий позов. Саме у зв`язку із цим законодавцем закріплено альтернативну зміну предмета або підстав позову.

Згідно із нормами цивільного процесуального права, предмет позову - це матеріально-правова вимога позивача до відповідача, щодо якої суд має ухвалити рішення. Вказана дефініція дає правильне розуміння того, що позивач, звертаючись до суду, має матеріально-правову заінтересованість захистити своє право.

Під підставами позову розуміють обставини, якими позивач обґрунтовує свою вимогу, а також факти, що підтверджують ці обставини. Такими обставинами можуть бути лише юридичні факти, тобто факти, які зумовлюють певні правові наслідки : виникнення, зміну чи припинення правовідносин. Тому до підстав позову не можуть входити обставини, які виступають доказами в справі. З ними закон не пов`язує виникнення, зміну або припинення прав чи обов`язків. Вони лише підтверджують наявність або відсутність юридичних фактів, які входять у підставу позову.

Варто зазначити, що підставою позову не може вважатись посилання позивача на певні норми матеріального права. Пленум Верховного Суду України в п. 9Постанови «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду» від 12 червня 2009 року за № 5зазначив, що оскільки підставою позову є фактичні обставини, наведені в позовній заяві, то зазначення позивачем конкретної правової норми на обґрунтування позову не є визначальним під час вирішення судом питання про те, яким законом необхідно керуватись під час вирішення спору.

Крім того, поряд із предметом і підставою позову виділяють окремий елемент позову - його зміст.

Під змістом позову розуміють вид (спосіб) судового захисту, що прямо передбачається законом (наприклад,ст. 16 Цивільного кодексу України), з яким позивач звертається до суду. Законодавець у ч. 1ст. 16 Цивільного кодексу України встановив, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового чи майнового права й інтересу, а в ч. 2ст.16ЦК України наведене орієнтовний перелік способів здійснення захисту цивільних прав та інтересів судом. Предметом позову є частина позову, яка містить безпосередню матеріально-правову вимогу позивача до відповідача, щодо якої суд ухвалює рішення по суті. Предметом позову є позовні вимоги.

Таким чином, предмет позову - це те, що конкретно вимагає позивач; підстава позову - те, чим позивач обґрунтовує свої вимоги; зміст позову - це спосіб захисту порушеного права.

Таке ж розуміння елементів позову закріплюється на рівні судової практики, зокрема у п.9Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду» від 12 червня 2009 року за № 5.

Під предметом спору розуміється об`єкт спірних правовідносин, тобто благо, щодо якого виникає спір між позивачем та відповідачем.

Встановлено, що право власності на квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , зареєстровано на ім`я ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , по 1/2 частини за кожним. Право власності позивачів на квартиру також підтверджено Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №189069424 від 17 листопада 2019 року.

Звертаючись з позовом до суду позивачі аргументували позовні вимоги тим, що право відповідач як власник незаконно їх виселив з квартири, в якій вони мають право все одно проживати, та зобов`язати відповідача саме як власника квартири не чинити їм перешкоди у користуванні квартирою.

Таким чином, на даний час предмет даного спору відсутній в зв`язку з відновленням права власності позивачів на вищевказану квартиру. Враховуючи наведене, суд приходить до висновку про закриття провадження по справі.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 255, ст.257 ЦПК України, -

у х в а л и в :

Провадження по справі за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , треті особи: Києво-Святошинська районна державна адміністрація Київськоїобласті, Вишнева міська рада Києво-Святошинського району Київської області про вселення та визнання права користування квартирою, усунення перешкод у користуванні квартирою та зобов`язання не чинити перешкод у користуванні квартирою, закрити.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 15 днів з дня її проголошення або складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали виготовлений 15 вересня 2020 року.

Суддя Н.С. Пінкевич