КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
провадження в апеляційній інстанції №2-ві/824/94/2020
УХВАЛА

02 листопада 2020 року м.Київ

Київський апеляційний суд в складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Поліщук Н.В., розглянувши питання про відвід суддів Желепи О.В., Кулікової С.В., Олійника В.І., заявлений представником ОСОБА_1 - ОСОБА_2 ,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Київського апеляційного суду знаходиться справа за поданням старшого державного виконавця Деснянського районного відділу Державної виконавчої служби у м.Київ Головного територіального управління юстиції у м.Києві Танащук О.М., заінтересовані особи ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , Сервісний центр МВС про виділ частки боржника у спільному майні подружжя із апеляційною скаргою ОСОБА_6 на ухвалу Деснянського районного суду міста Києва від 20 липня 2018 року.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03 липня 2020 року визначено склад колегії суддів для розгляду апеляційної скарги: Желепа О.В. (суддя-доповідач), Олійник В.І., Кулікова С.В.

28 жовтня 2020 року представником ОСОБА_1 - ОСОБА_2 подано заяву про відвід складу колегії суддів.

Відвід мотивований тим, що апеляційне провадження у цій справі було зупинено до набрання законної сили рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 27 січня 2020 року у справі №754/16202/18, що розглядається судом апеляційної інстанції, але ухвалою Київського апеляційного суду від 20 жовтня 2020 року провадження поновлено. В ухвалі вказано, що згідно даних відомостей Єдиного державного реєстру судових рішень 01 жовтня 2020 року у справі №754/16202/18 прийнято постанову, яка зареєстрована в реєстрі 14 жовтня, а оприлюднена 15 жовтня 2020 року.

Представник уважає, що суд у цій справі (№754/12234/17) є упередженим, оскільки суд не має права контролювати хід провадження у інших справах; про наявність причин для поновлення провадження у справі мають повідомляти лише сторони; наявність підстав для поновлення провадження у справі судом виявлено у короткі строки, з урахуванням поточної завантаженості суддів, що додатково свідчить про контроль за розглядом справи.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 29 жовтня 2020 року відвід визнано необґрунтованим, питання про вирішення відводу передано іншому судді.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29 жовтня 2020 року визначено суддю Поліщук Н.В. для розгляду заяви про відвід.

Відповідно до частини 8 статті 40 ЦПК України суд вирішує питання про відвід без повідомлення учасників справи.

Відповідно до частини 1 статті 36 ЦПК України:

Суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

У Конвенції про захист прав і основних свобод людини передбачено, що кожна людина має право на справедливий і відкритий розгляд справи незалежним і безстороннім судом упродовж розумного строку, встановленого законом (пункт 1 статті 6 Конвенції).

Наявність безсторонності відповідно до пункт 1 статті 6 Конвенції має визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто те, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у конкретній справі. Згідно з об`єктивним критерієм визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад умови, за яких були б неможливі будь-які сумніви в його безсторонності. Об`єктивний критерій безсторонності означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Правосуддя повинно не тільки чинитись, повинно бути також видно, що воно чиниться. Важливим питанням є довіра, яку суду повинні вселяти в громадськість у демократичному суспільстві.

(Рішення ЄСПЛ від 09 листопада 2006 року у справі "Білуха проти України")

Кожний суддя, стосовно якого існують будь-які сумніви щодо недостатньої неупередженості, повинен відмовитись від розгляду справи.

(Рішення ЄСПЛ у справі "Мікалефф проти Мальти")

Згідно із статтею 124 Конституції України роз`язання спорів покладено виключно на суди. При розгляді справи, суд, у відповідності до вимог закону, наділяється правом керувати ходом судового засідання з метою спрямування розгляду у належне процесуальне русло шляхом прийняття відповідних процесуальних рішень.

Питання зупинення та поновлення провадження у справі закріплено у статтях 251-254 ЦПК України. Статтею 254 цього Кодексу, зокрема, визначено, що суду належить ініціатива відновити провадження у справі.

Відповідно до частини 1 статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Пунктом 1 частини 5 статті 12 ЦПК України визначено, що суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, керує ходом судового процесу.

В основу цього правила закладено, що суд вживає дій, приймає рішення та виконує інші функції, які сприяють розгляду справи.

Посилання на те, що отримання інформації про стан розгляду іншої справи є контролем за її розглядом безпідставне. Отримання відомостей з ЄДРСР не входить до поняття контролю за іншим судовим провадженням.

При цьому, якщо суд об`єктивно обізнаний про обставини, що стосуються провадження у справі, інформація про такі обставини перебуває у вільному доступі, суд витребував необхідні відомості або вони були йому надані учасниками справи, суд вправі використовувати такі відомості для цілей розгляду справи, яка перебуває в його провадженні і зазначене не може свідчити про те, що суд проявляє упередженість по відношенню до будь-якого з учасників справи.

Перевіряючи заявлені підстави відводу, судом не установлено обґрунтованих причин уважати про наявність в діях складу суду обставин, які могли б викликати сумніви в його неупередженості.

Ураховуючи викладене, вважаю, що заявлений відвід не містить належного обґрунтування його підстав для висловлення недовіри суду, тому у задоволенні відводу слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 36, 40 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про відвід суддів Желепи О.В., Кулікової С.В., Олійника В.І. - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.В. Поліщук