Провадження № 2/219/122/2020
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 жовтня 2020 року Артемівський міськрайониий суд Донецької області у складі: головуючого судді Дубовика Р.Є., за участю секретаря судового засідання Зубенко Т.А., представника позивача Гуревича М.Г., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Бахмуті в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» про визнання протиправними та скасування наказу в частині оголошення догани та стягнення моральної шкоди, -

В С Т А Н О В И В:

24 вересня 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» про визнання протиправними та скасування наказу в частині оголошення догани та стягнення моральної шкоди.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що відповідно до трудової книжки серії НОМЕР_1 від 24 липня 1984 року позивач ОСОБА_1 з 20 червня 1998 року працює у відокремленому підрозділі «Миронівська теплова електрична станція» Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» (до перейменування відокремлений підрозділ «Миронівська ТЕС» Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго»). З 01 вересня 2016 року по 27 лютого 2018 року позивач займав посаду начальника відділу по закупівлям, а з 27 лютого 2018 року його було переведено спеціалістом відділу закупівель. Наказом директора відокремленого підрозділу «Миронівська теплова електрична станція» Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» від 05 вересня 2018 року № 429 «Про необґрунтоване відволікання оборотних коштів» йому було оголошено догану (п. 2 вказаного наказу). Вказаний наказ в частині застосування до нього догани (п. 2) вважає протиправним та таким, що підлягає скасуванню, з наступних підстав. Порушення з боку позивача відповідач вбачає в тому, що позивач не повідомив про наявні розбіжності з вихідними умовами запиту оферт керівництво ТЕС та 23 лютого 2018 року підписав конкурентний лист, не провівши на належному рівні його перевірку та не звернув увагу на зміни умов оплати та поставки. Відповідач посилається на те, що в порушення п. 6.18.3 Процедури запиту оферт по закупівлям товарів, робіт та послуг від 21 червня 2016 року № 11 позивачем не було ініційовано проведення переторжки. Також відповідач посилається на те, що позивач, як начальник відділу закупівель, має нести відповідальність за відповідність умов Договірної документації умовам, затвердженим з результаті закупівельних процедур.

Зазначає, що підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності стало те, що 23 лютого 2018 року позивач підписав конкурентний лист, не провівши на належному рівні його перевірку та не звернув увагу на зміни умов оплати та поставки. Тобто дії, які відповідач вважає порушенням, відбулись 23 лютого 2018 року, в той час як спірний наказ видано лише 05 вересня 2018 року, тобто з порушенням як місячного строку так і шестимісячного строку, передбаченого ст. 148 КЗпП України, сплив яких унеможливлює притягнення особи до дисциплінарної відповідальності. При цьому, будь-яких пояснень з приводу спірної ситуації відповідач від позивача не відбирав. За таких обставин, вважає оскаржуваний наказ протиправним, оскільки до позивача застосовано дисциплінарне стягнення після спливу строків для його застосування. Крім того, з оскаржуваним наказом він не може погодитись і по суті. Посилаючись як на порушення позивачем трудової дисципліни на факт підписання позивачем конкурентного листа від 23 лютого 2018 року без повідомлення про його зміст керівництва ТЕС, відповідач замовчав той факт, що вказаний конкурентний лист підписано також і директором ТЕС ОСОБА_2 , який також підписав і договір, укладений на підставі цього конкурентного листа. Відтак, директору ВП «Миронівська ТЕС» АТ «ДТЕК Донецькобленерго» було відомо про зміст та умови, викладені у вищевказаному конкурентному листі та у відповідному договорі, тому факт підписання директором вказаних документів свідчить про погодження ним змісту цих документів та прийняття їх в роботу саме в такому вигляді. Оскільки організація праці та забезпечення умов праці покладено на директора як на уповноважений власником орган, то підписання позивачем документа, зміст якого погоджено директором, не може бути підставою для притягнення позивача до відповідальності за його підписання за ініціативою самого директора. Крім того, умови, вказані у конкурентному листі від 23 лютого 2018 року, затвердженому директором ВП «Миронівська ТЕС» АТ «ДТЕК Донецькобленерго», та у договорі з ТОВ «Гідродеталь» від 21 березня 2018 року, відповідають одне одному, а тому посилання відповідача на відповідальність позивача за їх відповідність є безпідставною.

Разом з тим, мотивувальна частина спірного наказу містить вказівку на те, що позивачем, на думку відповідача, не повідомлено керівництво ТЕС про розбіжності умов запиту оферт та не проведено їх належну перевірку, а також не ініційоване проведення переторжки. Натомість в резолютивній частині вказаного наказу зазначено, що позивача притягнуто до відповідальності за інших підстав за порушення п. п. 2.4, 2.5, 2.8 «Положення про відділ закупівель» № П-08-02-16, що полягало у відсутності контролю за діяльністю працівників відділу. Тобто зі змісту спірного наказу видно, що позивача притягнуто до відповідальності за те, що не було встановлено в мотивувальній частині наказу як підстави такої відповідальності. Отже, до дисциплінарної відповідальності спірним наказом позивача фактично було притягнуто за порушення контролю за діяльністю працівників відділу відповідно до п. п. 2.4, 2.5, 2.8 «Положення про відділ закупівель» № П-08-02-16. Вказані пункти «Положення про відділ закупівель» № П-08-02-16 не визначають прав та обов`язків конкретних посадових осіб та не покладають на позивача контроль за діяльністю працівників відділу. Таким чином, вважає спірний наказ безпідставним та таким, що не відповідає чинному законодавству. Оскільки вказаний наказ видано в порушення вимог законодаства, а обставини, викладені в ньому, не відповідають фактичним обставинам, то цей наказ також вважає протиправним.

Крім того, посилається на те, що неправомірними діями відповідача, який, порушивши вимоги законодавства, допустив прийняття відносно позивача протиправного наказу, позивачу завдано також моральну шкоду, яка полягає у душевних стражданнях, яких позивач зазнав у зв`язку з протиправною поведінкою роботодавця відносно нього як працівника. Зазначені моральні страждання полягають у виникненні та тривалості у нього неприємних тяжких відчуттів, за яких позивач наразі переживає емоційний дискомфорт та стрес, що викликано незаконними діями відповідача, які завдали позивачу душевних страждань, яких він зазнає у зв`язку з накладенням на нього дисциплінарного стягнення, а також викликали у нього відчуття глибокої образи та незахищеності від незаконної поведінки роботодавця та вимагає від нього додаткових зусиль для організації свого життя в частині вчинення додаткових дій та заходів, витрат часу та емоційного навантаження для захисту своїх інтересів. З урахуванням наведених обставин, враховуючи характер допущеного порушення трудового законодавства, дотримуючись балансу інтересів обох сторін, позивач вважає за необхідне визначити завдану йому моральну шкоду в розмірі 35000,00 грн.

У зв`язку із викладеним, просить: 1) визнати протиправним та скасувати наказ № 429 від 05 вересня 2018 року «Про необґрунтоване відволікання оборотних коштів», підписаний директором відокремленого підрозділу «Миронівська теплова електрична станція» Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» Згінником О.І., в частині оголошення догани ОСОБА_1 ; 2) стягнути з Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» на користь ОСОБА_1 моральну шкоду в розмірі 35000,00 грн; 3) стягнути з Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» на користь ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 1409,60 грн.

03 грудня 2018 року від директора АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» Згінника О.І. до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому він просив відмовити у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 у повному обсязі, посилаючись на те, що конкурентний лист підписано відповідальними особами 23 лютого 2018 року, в тому числі і позивачем, та укладено договір про закупівлю товару № 364-МиТЕС-ДЦ від 21 березня 2018 року, що призвело необгрунтованого відволікання оборотних коштів підприємства. Проте проступок виявлено лише 13 серпня 2018 року у звязку із проведенням перевірки відділу по закупівлям Миронівської ТЕС на предмет контролю витрат грошових коштів. Протягом розслідування були виявлені факти недотримання працівниками вимог внутрішніх документів підприємства та правил внутрішнього трудового розпорядку ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго». З цього приводу від працівників були затребувані письмові пояснення, в тому числі із з фахівця відділу закупівель ОСОБА_1 від 13 серпня 2018 року, що спростовує доводи позивача про недотримання роботодавцем вимог ст. 149 КЗпП України. Вважає, що днем вчинення проступку є день оформлення договірної документації, а саме 21 березня 2018 року, зі свідомо перекрученими істотними умовами договору, що призвело до необгрунтованих витрат підприємства, ініціатором якого є відділ закупівель Миронівської ТЕС. При вчиненні порушення з боку працівників відділу закупівель керівник дізнався лише 13 серпня 2018 року, після встановлення факту, у зв`язку з чим оспорюваний наказ було винесено 05 вересня 2018 року. Таким чином, наказ був виданий в межах терміну, як місячного, так і шестимісячного, передбаченого ст. 148 КЗпП України. Зазначає, що відповідальність за проведену процедуру закупівлі покладено саме на керівника відповідального співробітника, в даному випадку це є начальник відділу закупівель, відповідно до п. 3.3 Регламенту договірної роботи № 24 від 14 грудня 2016 року, керівник відповідального співробітника несе відповідальність за відповідність умов договірної документації умовам, затвердженим в результаті закупівельних процедур». Посилається на те, що п. 7.1 розділу 7 Положення «Відповідальність відділу» вся повнота відповідальності за якість і своєчасність виконання, покладених положенням на відділ задач і функцій, покладається на начальника відділу, а ступінь відповідальності інших працівників встановлюється посадовими інструкціями (п. 7.2 положення). Тобто допущені порушення, які вказані в мотивувальній частині наказу, розглядаються як бездіяльність, халатне відношення до обов`язків, які покладені на відділ закупівель в цілому, оформлення договору, умови якого не відповідають вимогам закупівлі в частині строку, умов та обсягу поставки і є невиконанням основних завдань відділу закупівель, що стало підставою для застосування дисциплінарного стягнення у вигляді догани. Крім того, просить суд врахувати, що даним працівником за короткий проміжок часу допущено вже друге порушення, як відповідальної особи, оскільки у лютому 2018 року йому вже було винесено догану з інших підстав, проте, не зважаючи на факт втрати довіри до даного робітника, керівник не скористався правом припинення трудових відносин з позивачем, а надав шанс довести зворотне та повернути довірчі робочі відносини, тобто пішов назустріч. Після подання заяви на переведення, з урахуванням побажань ОСОБА_1 , він був переведений на посаду фахівця того ж відділу (а.с. 38-41).

Позивач ОСОБА_1 , будучи належним чином повідомленим про дату, час і місце судового засідання, у судове засідання не з`явився.

Представник позивача ОСОБА_3 у судовому засіданні підтримав позовні вимоги ОСОБА_1 з підстав, викладених у позовні заяві, та просив позов задовольнити.

Представник відповідача АТ «ДТЕК Донецькі електромережі», будучи належним чином повідомленим про дату, час і місце судового засідання у судове засідання не з`явився. У відзиві на позовну заяву представник відповідача ОСОБА_2 просив відмовити у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 у повному обсязі.

Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши надані суду докази, суд вважає, що позовні вимоги позивача підлягають частковому задоволенню з наступних підстав.

Згідно зі ст. 263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Відповідно до ст. 264 ЦПК України, під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; як розподілити між сторонами судові витрати; чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову.

Судом встановлено, що відповідно до копії трудової книжки серії НОМЕР_1 від 24 липня 1984 року позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з 02 червня 1998 року працює у відокремленому підрозділі «Миронівська теплова електрична станція» Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» (до перейменування відокремлений підрозділ «Миронівська ТЕС» Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго») (а.с. 7-15).

З 01 вересня 2016 року по 27 лютого 2018 року позивач ОСОБА_1 займав посаду начальника відділу закупівель, а з 27 лютого 2018 року його було переведено спеціалістом відділу закупівель (а.с. 14-15).

Відповідно до виписки з сайту ДТЕК, у лютому 2018 року відповідальною особою відділу закупівель Миронівської ТЕС на підставаі заявки на закупівлю і технічного завдання, розміщено на електронному торговому майданчику інформацію про збір оферт з предмету закупівлі дифузори апарату Москалькова. У даній заявці було відображено вимоги до учасників оферт, однією з яких є строк поставки (п. 3): 14 днів з дати подання заявки, впродовж 2018 року, в об`ємах, наведених у таблиці № 1, а в пункті 9 відображені умови поставки: поставка здійснюється частинами, згідно з потребами підприємства (не одноразово) на умовах DDP АДРЕСА_1 . Датою закінчення оферт встановлено 22 лютого 2018 року (а.с. 107-110).

Переможцем торгів обрано ТОВ «Гідродеталь», а прийняте рішення оформлене конкурентним листом від 23 лютого 2018 року, який підписано відповідальним за закупівлю ОСОБА_4 , керівником відповідального ОСОБА_1 , в.о. керівника ДЕФ ОСОБА_5 та директором ОСОБА_2 . У примітці вказаного конекурентного листа зазначено про доцільність укладення договору з ТОВ «Гідродеталь» на суму 289 065,60 грн. з ПДВ, оскільки ним запропоновано найменшу вартість (а.с. 111).

21 березня 2018 року між ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» в особі директора відокремленого підрозділу «Миронівська теплова електрична станція» Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» Згінника О.І. (покупець) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Гідродеталь» в особі директора Солодка О.В. (постачальник) укладеного договір № 364-МиТЕС-ДЦ, за яким постачальник зобов`язується поставити покупцю товар, зазначений в специфікації, а покупець прийняти і оплатити такий товар, в кількості, комплектності, асортименті та за ціною згідно зі специфікацією: дифузор апарата Москалькова № 1 (6 штук за ціною 7520,00 грн. за 1 штуку), дифузор апарата Москалькова № 2 (10 штук за ціною 7280,00 грн. за 1 штуку), дифузор апарата Москалькова № 3 (4 штуки за ціною 11320,00 грн. за 1 штуку), дифузор апарата Москалькова № 4 (4 штуки за ціною 19422,00 грн. за 1 штуку), а всього на загальну суму 289 065,60 грн. Вказаний договір підписано сторонами договору директором ТОВ «Гідродеталь» ОСОБА_6 та директором ВП «Миронівська ТЕС» ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» ОСОБА_2 (а.с. 64-65, 144-155).

Наказом директора відокремленого підрозділу «Миронівська теплова електрична станція» Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» від 05 вересня 2018 року № 429 «Про необґрунтоване відволікання оборотних коштів» ОСОБА_1 було оголошено догану за вчинення порушення, передбаченого п.п. 2.4, 2.5, 2.8 «Положення про відділ закупівель» № П-08-02-16, яке виявилося у відсутності контролю за діяльністю працівників відділу, що стало причиною вибору контрагента та підписання з ним договору на поставку дифузорів з умовами, які не відповідали умовам запиту оферт замовника і призвело до відволікання оборотних коштів підприємства у розмірі 199 626,00 грн. без ПДВ (п. 2 вказаного наказу) (а.с. 16-17).

Зі змісту оскаржуваного наказу видно, що підставою для його видання стало порушення посадовими особами ВП «Миронівська ТЕС» процедури закупівлі дифузорів для гідроапаратів золовидалення, внаслідок чого відбулось безпідставне відволікання оборотних засобів в сумі 199 626,00 грн. Вказане стало можливим внаслідок бездіяльності на стадії підготовки та погодження конкурентного листа, що полягало у підсумковому виборі постачальника, умови оплати і поставки якого не відповідали вимогам замовника закупівлі (запиту оферт), а також внаслідок підписання договору з ТОВ «Гідродеталь» від 21 березня 2018 року, який не відповідав вимогам закупівлі в частині строків, умов та об`єму поставки. Внаслідок цього були поставлені дифузори в кількості, яка перевищує потребу на 2018 рік. У закіпці приймали участь два контрагента: ТОВ «Гідродеталь» та ТОВ «ТД Контракт Енерго». Умови оплати та поставки жодного з учасників не відповідали умовам, відображеним на ЕТП при проведенні запиту оферт, тому обидва учасника не повинні були бути допущені до оцінки (а.с. 16-17).

Відповідно до ч. 1 ст. 43 Конституції України, кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно погоджується.

Згідно з ст. 139 КЗпП України, працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватись трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 147 КЗпП України, за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана; 2) звільнення.

Дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці.

Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку (ст. 148 КЗпП України).

Статтею 149 КЗпП України визначено, що до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення, про що також зазначив Верховний Суд України у висновку по справі № 6-2801цс15 від 19 жовтня 2016 року.

При розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок.

При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника.

Для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку. Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності.

Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку.

Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків.

Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку.

Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, за яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина як одна з важливих ознак порушення трудової дисципліни.

Порушення з боку позивача відповідач вбачає в тому, що позивач не повідомив про наявні розбіжності з вихідними умовами запиту оферт керівництво ТЕС та 23 лютого 2018 року підписав конкурентний лист, не провівши на належному рівні його перевірку та не звернув увагу на зміни умов оплати та поставки.

У наказі № 429 від 05 вересня 2018 року «Про необґрунтоване відволікання оборотних коштів», зазначено, що підставою притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальностіє є вчинення ОСОБА_1 порушення, передбаченого п.п. 2.4, 2.5, 2.8 Положення про відділ закупівель відокремленого підрозділу «Миронівська ТЕС» ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» № П-08-02-16 від 25 листопада 2016 року, яке виявилося у відсутності контролю за діяльністю працівників відділу, що стало причиною вибору контрагента та підписання з ним договору на поставку дифузорів з умовами, які не відповідали умовам запиту оферт замовника і призвело до відволікання оборотних коштів підприємства у розмірі 199 626,00 грн. без ПДВ (а.с. 16-17).

Так, відповідно до Положення про відділ закупівель відокремленого підрозділу «Миронівська ТЕС» ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» № П-08-02-16 від 25 листопада 2016 року, відділ закупівель є самостійним структурним підрозділом відокремленого підрозділу «Миронівська ТЕС» та підпорядковується безпосередньо директору (п. 1). У розділі 2 Положення викладено основні завдання відділу закупівель, серед яких, є такі як: своєчасне та рівномірне забезпечення потреб підприємства якісними засобами виробництва (п. 2.4), забезпечення найбільш повного та економного використання на підприємстві матеріальних ресурсів (п. 2.5), організація оформлення договорів, додаткових угод, листування з організаціями та підприємствами (п. 2.8) (а.с. 50-54).

Таким чином, вказані пункти Положення про відділ закупівель відокремленого підрозділу «Миронівська ТЕС» ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» № П-08-02-16 від 25 листопада 2016 року не визначають прав та обов`язків конкретних посадових осіб та не покладають на позивача контроль за діяльністю працівників відділу.

Крім того, в оспорюваному наказі відповідач посилається на те, що в порушення п. 6.18.3 Процедури запиту оферт по закупівлям товарів, робіт та послуг від 21 червня 2016 року № 11 позивачем не було ініційовано проведення переторжки.

Проте відповідачем не надано суду такий документ як Процедура запиту оферт по закупівлям товарів, робіт та послуг від 21 червня 2016 року № 11, натомість відповідачем долучено до матеріалів справи копію документа Процедура запиту оферт по закупівлям товарів, робіт та послуг від 14 вересня 2017 року № 9, в якому відсутній пункт 6.18.3, яким би передбачалося ініціювання проведення переторжки начальником та спеціалістом відділу закупівель, і на порушення якого посилається відповідач у наказі від 05 вересня 2018 року (а.с. 56-63, 129-143).

У відзиві на позовну заяву відповідач посилається на те, що позивач, як начальник відділу закупівель, має нести відповідальність за відповідність умов договірної документації умовам, затвердженим з результаті закупівельних процедур.

Пунктом 7.1 Положення про відділ закупівель відокремленого підрозділу «Миронівська ТЕС» ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» № П-08-02-16 від 25 листопада 2016 року передбачено, що всю повноту відповідальності за якість та своєчасність виконання покладених дійсним положенням на відділ завдань і функцій несе начальник відділу (а.с. 50-54).

Проте у спірному наказі немає посилань на порушення ОСОБА_1 п. 7.1 Положення про відділ закупівель, хоча є посилання на відсутність контролю за діяльністю працівників відділу.

Судом не приймаються до уваги доводи відповідача, викладені у відзиві на позовну заяву, оскільки вони спростовуються матеріалами справи.

Так, директор ОСОБА_2 знав про порушення конкурентного листа (невідповідність його вимогам замовника оферт) ще у день його підписання 23 лютого 2018 року та підписання договору 21 березня 2018 року, хоча у відзиві на позовну заяву відповідач запевняє, що вказані порушення виявлені підприємством 13 серпня 2018 року у зв`язку з проведенням перевірки відділу закупівель Миронівської ТЕС на предмет контролю витрат грошових коштів. Проте доказів щодо виявлення відповідачем порушення саме 13 серпня 2018 року та проведення перевірки відділу закупівель відповідачем не надано та в матеріалах справи не міститься.

Таким чином, відповідачем пропущено строк накладення дисциплінарного стягнення на ОСОБА_1 , тобто він перевищує шість місяців з дня вчинення проступку, що суперечить ст. 148 КЗпП України.

Крім того, як встановлено у судовому засіданні, резолютивна частина наказу № 429 від 05 вересня 2018 року не відповідає його мотивувальній частині.

Так, у резолютивні частині наказу зазначено, що позивач ОСОБА_1 здійснив порушення, передбачене п.п. 2.4, 2.5, 2.8 «Положення про відділ закупівель» № П-08-02-16, яке виявилося у відсутності контролю за діяльністю працівників відділу, що стало причиною вибору контрагента та підписання з ним договору на поставку дифузорів з умовами, які не відповідали умовам запиту оферт замовника і призвело до відволікання оборотних коштів підприємства у розмірі 199 626,00 грн. без ПДВ.

В той же час, у мотивувальній частині наказу № 429 від 05 вересня 2018 року зазначено, що начальник відділу закупівель ОСОБА_1 здійснив порушення, яке полягає у підписанні конкурентного листа, при цьому, він не здійснив його перевірку належним чином не звернув уваги на те, що у конкурентному листі були змінені умови оплати та поставки на користь контрагента, а також, що при проведенні закупки дифузорів ним та спеціалістом відділу закупівель ОСОБА_4 на етапі погодження конкурентного листа не ініційоване проведення переторжки.

До того ж, як видно з письмових пояснень ОСОБА_1 від 13 серпня 2018 року, на які посилається відповідач, ОСОБА_1 зазначено, що з 23 лютого 2018 року відповідно до наказу № 84 директора ТЕС він вже не виконував обов`язки начальника відділу закупівель. Оскільки ОСОБА_7 ще не було офіційно призначено начальником відділу закупівель, він був вимушений підписати конкурентний лист, який він фактично підписав вже після погодження зі службою безпеки та після візування начальником ПЕО та директором ТЕС (а.с. 42).

Тобто позивач підписав конкурентний лист вже після погодження зі службою безпеки та після візування начальником ПЕО та директором ТЕС ОСОБА_2 .

Таким чином, директор ОСОБА_2 погодив правильність дій ОСОБА_1 , підписавши без заперечень конкурентний лист 23 лютого 2018 року, а потім і сам договір від 21 березня 2018 року, укладений на підставі цього конкурентного листа.

Попри погодження самим директором конкурентного листа та підписання договору, укладеного на підставі цього конкурентного листа, після цього директор застосувавав до начальника відділу дисциплінарне стягнення за це порушення, що суд вважає неправомірним.

Тобто директор повинен був діяти відповідно до п.п. 6.34, 6.35 Процедури запиту оферт з закупівлі товарів, робіт та послуг № 9 від 14 вересня 2017 року, що відповідає п. 3.1 Регламенту договірної роботи № 24 від 14 грудня 2016 року.

Так, п.п. 6.34, 6.35 Процедури запиту оферт з закупівлі товарів, робіт та послуг № 9 від 14 вересня 2017 року передбачено, що на етапі затвердження конкурентного листа керівник замовника (тобто директор) приймає рішення про вибір переможця торгів (п.п. 6.34.1), про відхилення оферт (п.п. 6.34.2) чи про скасування торгів (п.п. 6.34.3).

При цьому, рішення про відхилення оферт приймається на підставі висновків п. 6.3, 6.5, 6.31, 6.32 у випадках, але не виключно, зокрема, якщо оферта не відповідає умовам, встановленим умовам запиту оферт, в тому числі з урахуванням результатів переторжки/переговорів/отриманих роз`яснень (п.п. 6.35.2) (а.с. 56-63, 129-143).

Згідно з п. 3.1 Регламенту договірної роботи ТОВ «ДТЕК Енерго» № 24 від 14 грудня 2016 року, підписант має право вносити вносити пропозиції, коментарі щодо умов договірної документації, повертати договірну документацію на доопрацювання відповідальному працівнику (п.п. 3.1.1), а також підписувати від імені ДТЕК Енерго договірну документацію (п.п. 3.1.2) (а.с. 43-49, 112-128).

Таким чином, директор ОСОБА_2 , керуючись п.п. 3.1.1 Регламенту договірної роботи, у випадку незгоди з текстом конкурентного листа міг повернути договірну документацію на доопрацювання відповідальному працівнику начальнику відділу закупівель ОСОБА_1 .

Пунктом 3.3 Регламенту договірної роботи ТОВ «ДТЕК Енерго» № 24 від 14 грудня 2016 року передбачено, що керівник відповідального працівника несе відповідальність за відповідність умов договірної документації умовам, затвердженим внаслідок закупівельних процедур (а.с. 46, 118).

Тобто саме на власника або уповноважений ним орган покладено належну організацію праці та створення умов для забезпечення трудової дисципліни та належних умов праці.

Посилаючись як на порушення позивачем трудової дисципліни на факт підписання позивачем конкурентного листа від 23 лютого 2018 року без повідомлення про його зміст керівництва ТЕС, відповідач не зазначив про те, що вказаний конкурентний лист підписано також і директором ТЕС ОСОБА_2 , який також підписав і договір, укладений на підставі цього конкурентного листа.

Відтак, директору ВП «Миронівська ТЕС» АТ «ДТЕК Донецькобленерго» було відомо про зміст та умови, викладені у вищевказаному конкурентному листі та у відповідному договорі, тому факт підписання директором вказаних документів свідчить про погодження ним змісту цих документів та прийняття їх в роботу саме в такому вигляді.

Оскільки організація праці та забезпечення умов праці покладено на директора як на уповноважений власником орган, то підписання позивачем документа, зміст якого погоджено директором, не може бути підставою для притягнення позивача до відповідальності за його підписання за ініціативою самого директора.

У судовому засідання встановлено, що будь-яких порушень трудової дисципліни позивач не допускав; закупівля проведена відповідно до заявки, наданої цехом-замовником, ціна договору та кількість товару відповідала затвердженому бюджету та запланованим обсягам закупівель на поточний рік; директор ТЕС був обізнаний про умови договору, вказані у конкурентному листі, та погодив їх особисто.

Таким чином, суд вважає спірний наказ безпідставним та таким, що не відповідає чинному законодавству, а мотиви цього наказу не відповідають підставам для його видання.

Тому суд вважає, що встановлені судом обставини є підставою для скасування наказу № 429 від 05 вересня 2018 року «Про необґрунтоване відволікання оборотних коштів» в частині оголошення догани ОСОБА_1 , оскільки він є незаконним та підставою притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності є порушення трудової дисципліни, яка полягає у невиконанні або неналежному виконані з вини працівника покладених на нього трудових обов`язків, однак позивач підписав конкурентний лист, зміст якого погоджено директором, тому це не може бути підставою для притягнення позивача до відповідальності за його підписання за ініціативою самого директора. Вказаний факт не було враховано відповідачем при винесенні оспорюваного наказу про дисциплінарне стягнення.

Порядок відшкодування моральної шкоди у сфері трудових відносин регулюється ст. 237-1 КЗпП України.

Стаття 237-1 КЗпП України передбачає відшкодування власником або уповноваженим ним органом моральної шкоди працівнику у разі, якщо порушення його законних прав призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків і вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя.

Зазначена норма закону містить перелік юридичних фактів, що складають підставу виникнення правовідносин щодо відшкодування власником або уповноваженим ним органом завданої працівнику моральної шкоди.

За змістом вказаного положення закону підставою для відшкодування моральної шкоди згідно із ст. 237-1 КЗпП України є факт порушення прав працівника у сфері трудових відносин, яке призвело до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків і вимагало від нього додаткових зусиль для організації свого життя.

У п. 13 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» (з відповідними змінами) роз`яснено, що відповідно до ст. 237-1 КЗпП України, за наявності порушення прав працівника у сфері трудових відносин (незаконне звільнення або переведення, невиплати належних йому грошових сум, виконання робіт у небезпечних для життя і здоров`я умовах тощо), яке призвело до його моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків чи вимагає від нього додаткових зусиль для організації свого життя, обов`язок по відшкодуванню моральної (немайнової) шкоди покладається на власника або уповноважений ним орган незалежно від форми власності, виду діяльності чи галузевої належності.

Таким чином, захист порушеного права у сфері трудових відносин забезпечується як відновленням становища, яке існувало до порушення цього права (наприклад, поновлення на роботі), так і механізмом компенсації моральної шкоди, як негативних наслідків (втрат) немайнового характеру, що виникли в результаті душевних страждань, яких особа зазнала у зв`язку з посяганням на її трудові права та інтереси. Конкретний спосіб, на підставі якого здійснюється відшкодування моральної шкоди обирається потерпілою особою, з урахуванням характеру правопорушення, його наслідків та інших обставин.

Кодекс законів про працю України не містить будь-яких обмежень чи виключень для компенсації моральної шкоди в разі порушення трудових прав працівників, а ст. 237-1 цього Кодексу передбачає право працівника на відшкодування моральної шкоди у обраний ним спосіб, зокрема, повернення потерпілій особі вартісного (грошового) еквівалента завданої моральної шкоди, розмір якої суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань, їх тривалості, тяжкості вимушених змін у її житті та з урахуванням інших обставин.

Отже компенсація завданої моральної шкоди не поглинається самим фактом відновлення становища, яке існувало до порушення трудових правовідносин, а має самостійне юридичне значення, тобто за наявності порушення прав працівника у сфері трудових відносин (незаконного звільнення або переведення, невиплати належних йому грошових сум тощо) відшкодування моральної шкоди на підставі ст. 237-1 КЗпП України здійснюється в обраний працівником спосіб, зокрема, у вигляді одноразової грошової виплати.

Зазначена правова позиція висловлена Верховним Судом України у постанові від 25 квітня 2012 року у справі № 6-23цс12.

Позивачем на обґрунтування моральних страждань зазначено, що неправомірними діями відповідача, який, порушивши вимоги законодавства, допустив прийняття відносно позивача протиправного наказу, позивачу завдано також моральну шкоду, яка полягає у душевних стражданнях, яких позивач зазнав у зв`язку з протиправною поведінкою роботодавця відносно нього як працівника. Зазначені моральні страждання полягають у виникненні та тривалості у нього неприємних тяжких відчуттів, за яких позивач наразі переживає емоційний дискомфорт та стрес, що викликано незаконними діями відповідача, які завдали позивачу душевних страждань, яких він зазнає у зв`язку з накладенням на нього дисциплінарного стягнення, а також викликали у нього відчуття глибокої образи та незахищеності від незаконної поведінки роботодавця та вимагає від нього додаткових зусиль для організації свого життя в частині вчинення додаткових дій та заходів, витрат часу та емоційного навантаження для захисту своїх інтересів.

Отже, виходячи із засад розумності та справедливості, суд вважає за необхідне відшкодувати позивачеві ОСОБА_1 моральну шкоду у розмірі 5000 грн., що є обґрунтованою компенсацією за прийняття відносно позивача незаконного наказу та протиправну поведінку роботодавця відносно нього як працівника, внаслідок чого позивач зазнав душевних страждань, а в іншій частині вважає за необхідне відмовити.

На підставі ст. 141 ЦПК України, у зв`язку із частковим задоволенням позовних вимог, з відповідача на користь позивача слід стягнути понесені ним витрати по сплаті судового збору пропорційно до задоволеної частини позовних вимог, у розмірі 704 грн. 80 коп. за вимоги немайнового характеру та 100 грн. 69 коп. за вимоги майнового характеру.

Керуючись ст. 141, 259, 263-265, 268 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позовну заяву задовольнити частково.

Скасувати наказ № 429 від 05 вересня 2018 року «Про необґрунтоване відволікання оборотних коштів», підписаний директором відокремленого підрозділу «Миронівська теплова електрична станція» Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» Згінником О.І., в частині оголошення догани ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ).

Стягнути з Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» (ідентифікаційний код юридичної особи 00131268) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 ) моральну шкоду у розмірі 5000 (п`ять тисяч) грн. 00 коп.

Стягнути з Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» (ідентифікаційний код юридичної особи 00131268) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 ) витрати по сплаті судового збору у розмірі 704 (сімсот чотири) грн. 80 коп. за вимоги немайнового характеру та 100 (сто) грн. 69 коп. за вимоги майнового характеру.

В задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити.

Повний текст рішення виготовлено 02 листопада 2020 року.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Донецького апеляційного суду через Артемівський міськрайонний суд Донецької області протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Р.Є. Дубовик

02.11.2020