МАКАРІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

"15" травня 2020 р. Справа № 370/570/20

Суддя Макарівського районного суду Київської області Косенко А.В., при розгляді за правилами спрощеного провадження справи

за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів,

в с т а н о в и в :

Ухвалою Макарівського районного суду від 15.04.2020 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за позовом за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів. Справу ухвалено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

12.05.2020 року до суду надійшло клопотання відповідача ОСОБА_2 , про розгляд даної справи в судовому засіданні з викликом сторін, посилаючись те, що він не отримував копію позовної заяви з додатками, та через карантин не має змоги ознайомитись з матеріалами справи, а також, що у нього на утриманні є ще одна малолітня дитина від іншого шлюбу, на утримання якої він сплачує аліменти.

Вирішуючи вказане клопотання, суд керується наступним.

Відповідно до ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин.

У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

В порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів та поділ майна подружжя; 2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

Суд відмовляє у розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження або постановляє ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, якщо після прийняття судом до розгляду заяви позивача про збільшення розміру позовних вимог або зміни предмета позову відповідна справа не може бути розглянута за правилами спрощеного позовного провадження.

Статтею 277 ЦПК України визначено, що питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

У випадку, передбаченому частиною другою статті 274 цього Кодексу, за наслідками розгляду відповідного клопотання позивача суд з урахуванням конкретних обставин справи може:

1) задовольнити клопотання та визначити строк відповідачу для подання заяви із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження; або

2) відмовити в задоволенні клопотання та розглянути справу за правилами загального позовного провадження.

Якщо суд за результатами розгляду клопотання позивача дійде висновку про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження, він зазначає про це в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Відповідно до ч. 5 та ч. 6 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов: предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Оскільки предмет позовних вимог не підпадає під обмеження, визначені ч. 4 ст. 274 ЦПК України, тобто не відноситься до справ, що не можуть бути вирішені у порядку спрощеного провадження, а також з огляду на те, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання, доводи, зазначені відповідачем не є безумовними для виклику сторін, а також з урахуванням строків розгляду справи, у задоволенні клопотання відповідача ОСОБА_2 слід відмовити. Окрім того, слід зазначити, що копія позовної заяви з додатками відповідачу надсилалася за адресою реєстрації, яку згідно рекомендованого повідомлення № 335 отримано 08.05.2020 р.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 260, 274, 277, 279, 353-355, 442 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в :

Клопотання відповідача ОСОБА_2 від 12.05.2020 року про розгляд даної справи в судовому засіданні з викликом сторін - залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню.

Заперечення на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя А.В. Косенко