Справа № 199/7139/20
УХВАЛА

06 листопада 2020 року м. Дніпро

Суддя Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська Богун О.О., розглянувши заяву представника відповідача Акціонерного товариства «Альфа-Банк» про зустрічне забезпечення у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Альфа-Банк», державного реєстратора Обласного комунального підприємства «Софійське бюро технічної інвентаризації» Волос Олени Володимирівни, та ОСОБА_2 , треті особи: Обласне комунальне підприємство «Софіївське бюро технічної інвентаризації» та приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Гупало Катерина Вячеславівна, про визнання недійсним договору іпотеки та скасування рішення державного реєстратора, -

В С Т А Н О В И В:

22.10.2020 року до Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Альфа-Банк», державного реєстратора Обласного комунального підприємства «Софійське бюро технічної інвентаризації» Волос Олени Володимирівни, та ОСОБА_2 , треті особи: Обласне комунальне підприємство «Софіївське бюро технічної інвентаризації» та приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Гупало Катерина Вячеславівна, про визнання недійсним договору іпотеки та скасування рішення державного реєстратора.

Одночасно з пред`явленням позову ОСОБА_1 подано до суду заяву про забезпечення зазначеного позову.

Ухвалою Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 23 жовтня 2020 року частково задоволено заяву про забезпечення позову та заборонено Акціонерному товариству «АЛЬФА-БАНК» () вчиняти будь-які дії відносно квартири АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно, Державному реєстрі іпотек, Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна: 101.

05 листопада 2020 року представник відповідача АТ «Альфа-Банк» подав заяву про зустрічне забезпечення. В мотивування поданої заяви зазначив що відповідач, як власник нерухомого майна, позбавлений права отримувати вигоду. Зокрема, посилається на те, що на підставі договору оренди від 01 жовтня 2020 року, укладеного між АТ «АЛЬФА-БАНК» та ТОВ «Дата Майнінг Груп», квартира АДРЕСА_1 , була передана банком в оренду вказаному товариству на строк до 01.08.2021, із встановленням розміру щомісячної орендної плати в сумі 10 000 грн. В зв`язку з накладенням заборони на квартиру, банк, як власник останньої, фактично позбавлений можливості розпоряджатись майном (передати майно орендарю за актом приймання-передачі), а відтак, упущена вигода, з урахуванням середнього строку розгляду цивільних справ в судах, складає 100 000 грн. З урахуванням наведеного та на підставі ст.154 ПК України, представник відповідача просив забезпечити відшкодування можливих збитків банку, які можуть бути спричинені забезпеченням позову у даній цивільній справі, шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів в розмірі 100 000 грн.

Дослідивши матеріали заяви про вжиття заходів зустрічного забезпечення позову, подані докази в її обґрунтування та матеріали цивільної справи, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до ст. 154 ЦПК України, суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.

Відповідно до ч. 3 ст. 154 ЦПК України, суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом: 1) надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів; 2) вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову.

Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

Питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову.

В ухвалі про зустрічне забезпечення зазначаються розмір зустрічного забезпечення або інші дії, що повинен вчинити заявник у порядку зустрічного забезпечення.

Строк надання зустрічного забезпечення визначається судом та не може перевищувати десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову або ухвали про зустрічне забезпечення, якщо інше не випливає зі змісту заходів зустрічного забезпечення.

Особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову із застосуванням зустрічного забезпечення, протягом визначеного судом строку має надати суду документи, що підтверджують надання зустрічного забезпечення. Якщо особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову, не виконує вимоги суду щодо зустрічного забезпечення у визначений судом строк, суд скасовує ухвалу про забезпечення позову та про зустрічне забезпечення. Ухвала про зустрічне забезпечення може бути оскаржена разом із ухвалою про забезпечення позову або окремо.

Як видно із заяви про зустрічне забезпечення, представник відповідача АТ «Альфа-Банк» посилається на те, що відповідач в майбутньому може понести збитки, спричинені забезпеченням позову, у вигляді не отриманих коштів у виді орендної плати.

Реалізація заходів зустрічного забезпечення є правом суду, а не його обов`язком, за виключенням випадків, передбачених частиною третьою статті 154 ЦПК України, в якій зазначено, що суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Представником відповідача не надано доказів того, що позивач не має зареєстрованого місця знаходження на території України, доказів майнового стану позивача, яке унеможливить відшкодування можливих збитків відповідача. Викладене свідчить про відсутність обов`язку суду застосувати зустрічне забезпечення.

Також судом було враховано, що спосіб забезпечення позову є адекватним та співмірним із заявленими позовними вимогами.

Перевіривши доводи заяви представника відповідача про зустрічне забезпечення, суд враховує, що наведені в заяві підстави не є такими, що передбачені ст.154 ЦПК України як обов`язкові для застосування зустрічного забезпечення.

Посилання представника відповідача про неможливість розпорядження квартирою щодо якої забезпечено позов, що призведе до утворення упущеної вигоди з отримання орендної плати, враховуючи строк розгляду справи у суді, в сумі 100 000 грн., не можуть бути прийняті до уваги, оскільки розрахунок загальної суми зустрічного забезпечення ґрунтується на припущеннях щодо орієнтовного строку розгляду даної цивільної справи.

Суд зазначає, що заходи забезпечення позову носять тимчасовий характер і зберігають свою дію до набрання рішенням суду законної сили.

З огляду на матеріали справи, з яких видно, що між сторонами виник спір щодо правомірності реєстрації права власності на спірне нерухоме майно за відповідачем, отже тимчасове обмеження реалізації власником права відчуження майна є співмірним зі заявленими вимогами та доцільним.

В даному випадку, суд не вбачає підстав вимагати від позивача забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення), оскільки обставини, за яких суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення у відповідності до положень ч. 3 ст. 154 ЦПК України, відсутні.

Оскільки банком не доведено, що вжиті судом заходи забезпечення позову дійсно можуть спричинити йому збитки, підстави для застосування зустрічного забезпечення, відсутні.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку, що зава представника відповідача АТ «Альфа-Банк» про зустрічне забезпечення позову задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст. 154, 259, 260, 353, 354 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити представнику відповідача Акціонерного товариства «Альфа-Банк» в задоволенні заяви про зустрічне забезпечення у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Альфа-Банк», державного реєстратора Обласного комунального підприємства «Софійське бюро технічної інвентаризації» Волос Олени Володимирівни, та ОСОБА_2 , треті особи: Обласне комунальне підприємство «Софіївське бюро технічної інвентаризації» та приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Гупало Катерина Вячеславівна, про визнання недійсним договору іпотеки та скасування рішення державного реєстратора.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

У відповідності до п.п. 15.5) п. 15 розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України в редакції яка діє з 15.12.2017, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається до апеляційного суду через суд першої інстанції.

Суддя О.О. Богун

06.11.2020