РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 жовтня 2020 року м. Кремінна

Справа № 414/1861/20

Провадження № 2/414/426/2020

Кремінський районний суд Луганської області

в складі судді: Ковальова В.М.

за участю секретаря: Олєйнікової І.В.

розглянувши у судовому засіданні цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Луганське енергетичне об`єднання» до ОСОБА_1 про відшкодування збитків, заподіяних порушенням Правил роздрібного ринку електричної енергії,-

ВСТАНОВИВ:

ТОВ «Луганське енергетичне об`єднання» (далі ТОВ) 18 вересня 2020 року звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення збитків.

В обґрунтування позовних вимог зазначає наступне. Відповідно до розділу 5.1 п. 5.1.1 Правил роздрібного ринку електричної енергії (далі ПРРЕЕ) працівниками ТОВ 03 березня 2020 року було проведено перевірку дотримання відповідачем вказаних правил за місцем проживання ОСОБА_1 , а саме в буд. АДРЕСА_1 . Під час проведення перевірки виявлено пошкодження індикатора впливу ІМП 222242 та ІГІП 222243, відсутня пломба на шафі обліку.

За фактом виявленого порушення, відповідно до пункту 8.2.5 ПРРЕЕ того ж дня було складено акт.

Посилаючись на те, що внаслідок вказаного порушення відповідачем заподіяно матеріальні збитки в розмірі 2 347 грн. 72 коп. недооблікованої електричної енергії, просить стягнути з відповідача зазначену суму та судовий збір в розмірі 2 102 грн.

Представник позивача ОСОБА_2 підтримав вимоги ТОВ, у останнє судове засідання не з`явився, у заяві на ім`я суду просить справу розглянути заочно за його відсутністю, вимоги підтримує.

Відповідач ОСОБА_1 , який належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, не з`явилася у судове засідання без поважних причин і не повідомив причини неявки, тому суд вирішив відповідно до ч.1, п.1 ч.3 ст. 223, ч.1 ст.280, ч.2 ст. 247 ЦПК України справу розглянути заочно та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Розглянувши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до загальної картки (а.с.9), заяви приєднання до умов договору (а.с. 49) позивач з відповідачем як користувачем буд. АДРЕСА_1 05 серпня 2008 року уклали договір на відпуску останньому електроенергії у вказаному будинку, до якого відповідач приєднався 01 січня 2019 року, який є об`єктом споживання.

Працівниками ТОВ у кількості трьох осіб 03 березня 2020 року була проведена технічна перевірка стану електричних приладів обліку та обстеження електроустановок у вищевказаному будинку, під час якої виявлено порушення у вигляді незабезпечення належного технічного стану та безпечної експлуатації електроустановок та електроприладів, які призвели до зміни засобів вимірювальної техніки, а саме у пошкодженні індикатора впливу ІМП 222242 та ІГІП 222243, відсутня пломба на шафі обліку.

На виконання вимог п. 8.2.5 ПРРЕЕ, представниками енергопостачальника за участю ОСОБА_1 складено акт про порушення № 100239 від 03 березня 2020 року (а.с.11-14). ОСОБА_1 підписав цей акт та вказав, що магніт на прилад обліку не встановлював, також підписав акт про пломбування від 03 березня 2020 року (а.с.15).

Відповідно до акту повідомлення № 430 того ж дня лічильник було направлено на експертизу (а.с.16-19), яка 28 квітня 2020 року (а.с.20) виявила порушення, вказані в акті від 03 березня 2020 року.

На підставі акта про порушення здійснено нарахування вартості електричної енергії, яка не була облікована, на загальну суму 2 347 грн. 72 коп. (а.с.25), яка добровільно не сплачена.

Відповідача, відповідно до запрошення (а.с.21) було запрошено на 22 травня 2020 року засідання комісії по розгляду акту про порушення ПРРЕЕ.

Відповідно до протоколу № 78 від 22 травня 2020 року (а.с.22-24), комісія з розгляду акту № 100239 від 03 березня 2020 року, на засіданні якої ОСОБА_1 не з`явився, визнала правомірність складеного відповідними особами акту про порушення споживачем ОСОБА_1 ПРРЕЕ і погодилася з розміром вартості не облікованої електричної енергії в сумі 2 347 грн. 72 коп. з 03 лютого 2020 року - дня останнього контрольного показання лічильника.

Результати засідання комісії 27 травня 2020 року були спрямовані відповідачу (а.с.26,27, 28-29) та запропоновано сплати збитки, які не відшкодовані.

Згідно із п. 84 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про ринок електричної енергії» /далі Закон/ споживачами електроенергії є фізичні особи, у тому числі фізичні особи - підприємці, або юридичні особи, що купують електричну енергію для власного споживання.

Відповідно до п.п. 2, 3 ч. 3 ст. 58 Закону споживач електроенергії зобов`язаний надавати постачальникам послуг комерційного обліку, з якими він уклав договір, доступ до своїх електроустановок для здійснення монтажу, технічного обслуговування та зняття показників з приладів обліку споживання електричної енергії; дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 77 Закону правопорушеннями на ринку електричної енергії є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку.

Затверджені Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання в сферах енергетики та комунальних послуг від 14 березня 2018 року № 312 ПКЕЕН також регулюють відносини на ринку електричної енергії, обов`язкові для виконання всіма його учасниками.

Підпунктами 2, 3, 4 п. 5.1.1. ПРРЕЕ встановлено, що оператор системи має право на безперешкодний доступ (за пред`явленням представником службового посвідчення) до розрахункових засобів вимірювання електричної енергії, що встановлені на об`єктах споживачів та інших учасників роздрібного ринку, електроустановки яких приєднані до електричних мереж на території діяльності оператора системи; проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами вимірювання та інших порушень, що викликають неправильне вимірювання обсягів споживання електричної енергії; на безперешкодний доступ до електричних установок споживача для проведення технічної перевірки засобів вимірювання, контролю за рівнем споживання електричної енергії та потужності, вимірювання показників якості електричної енергії, контрольного огляду електричних мереж від межі балансової належності до точки вимірювання та/або точки обліку відповідно до умов укладених договорів, а також для виконання відключення та обмеження споживання відповідно до встановленого цими Правилами порядку та умов договору, виконання інших робіт відповідно до договору.

Відповідно до пп. 1, 17, 20 п. 5.5.5. ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний користуватися електричною енергією виключно на підставі договору, забезпечувати безперешкодний доступ до власних електричних установок уповноважених представників відповідних органів виконавчої влади (після пред`явлення ними службових посвідчень), яким згідно з законодавством України надано відповідні повноваження, а також виконувати їх приписи; не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.

Згідно п. 8.4.7. ПРРЕЕ розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється виходячи з: вартості середньомісячних витрат оператора системи на купівлю однієї кіловат-години (кВт·год) електричної енергії на компенсацію незапланованих втрат електричної енергії, її передачі та розподілу у період порушення споживачем цих Правил (Ц, грн/кВт·год); величини розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії (Wдоб, кВт·год); кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил (Д, день).

Під час проведення розрахунку вартості необлікованої електричної енергії не враховується наявність у споживача пільг з оплати спожитої електричної енергії.

Згідно п. 8.4.7. ПРРЕЕ кількість днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил, визначається виходячи з кількості робочих днів електроустановки споживача (крім випадків фіксації засобами комерційного обліку кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил), якщо споживач здійснив самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі з порушенням схеми обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники оператора системи під час проведення контрольного огляду засобу комерційного обліку мали можливість, - з дня останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку або технічної перевірки (якщо технічну перевірку було проведено після останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у шести календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення.

Судом встановлено, що під час технічної перевірки стану електричних приладів обліку і електроустановок при огляді будинку відповідача було виявлено пошкодження індикаторів впливу та відсутня пломба на шафі обліку, які призвели до зміни показів засобів вимірювальної техніки.

Вказане було відображено в акті про порушення від 03 березня 2020 року та у протоколі засідання комісії Кремінського РЕМ від 22 травня 2020 року з розгляду акту про порушення споживачем ПРРЕЕ. Ураховуючи прихований спосіб підключення та відсутність попередньо проведених технічних перевірок, суд приходить до висновку про те, що розрахунок завданих енергопостачальнику збитків, які нараховані позивачем відповідає 8.4.7. ПРРЕЕ.

Відповідно до п.п.1, 2 ч. 1 ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд, зокрема, вирішує такі питання:чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження.

Належними доказами, відповідно до ст.77 ЦПК України, є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Згідно до ст.78 цього Кодексу обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Відповідно до ст.79 вказаного Кодексу достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Стаття 81 ЦПК України зобов`язує кожну сторону довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Суд погоджується з доводами позивача щодо незаконності дій відповідача. Тим більше, що останнім не надано суду жодних належних, допустимих та достовірних доказів, які б свідчили про необґрунтованість позиції позивача.

Матеріали справи містять дані про отримання відповідачем протоколу комісії від 22 травня 2020 року і дії цієї комісії він не оскаржив, тому суд погоджується з доводами позивача про наявність вини відповідача у порушенні ПРРЕЕ.

Така правова позиція викладена Верховним Судом України у постанові № 6-4 цс11 від 06 листопада 2011 року і ця позиція не відступлена Великою Палатою Верховного Суду у рішеннях №800/559/17 від 22 березня 2018 року, № 9901/152/18 від 03 квітня 2018 року, №9901/497/18 від 30 травня 2018 року, № 522/12901/17-ц від 06 лютого 2019 року.

Обґрунтовуючи вищевказані висновки, суд посилається на практику Європейського суду з прав людини.

Зокрема цей Суд вказав, що п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але не може сприйматися як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формування рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо надання обґрунтування, що випливає зі ст. 6 Конвенції і може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (п.23 рішення ЄСПЛ від 18 липня 2006 року у справі «Проніна проти України).

Відповідно до вимог ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Тобто у зв`язку із задоволенням позовних вимог сплачений позивачем судовий збір у розмірі 2 102 грн. підлягає стягненню з відповідача на його користь.

Керуючись ст.ст. 12,13,77-81, 263-265, 280, 282, 354,355 ЦПК України суд,-

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «Луганське енергетичне об`єднання» до ОСОБА_1 про відшкодування збитків, заподіяних порушенням Правил роздрібного ринку електричної енергії задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 / ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 / на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Луганське енергетичне об`єднання» /п/р № НОМЕР_2 у ФЛОУ АТ «Ощадбанк», м. Сєвєродонецьк, МФО 304665, код. 31443937/ збитки, заподіяні порушенням Правил роздрібного ринку електричної енергії у розмірі 2 347 (дві тисячі триста сорок сім) грн. 72 коп. та судовий збір у розмірі 2 102 / дві тисячі сто дві/ грн., а всього стягнути 4 449 /чотири тисячі чотириста сорок дев`ять/ грн. 72 коп.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд, якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення.

Відповідно до п.15.5 Перехідних положень ЦПК України на рішення суду може бути подана апеляційна скарга до Луганського апеляційного суду через Кремінський районний суд Луганської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення або складання.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: В.М. Ковальов