Справа № 390/1321/20
Провадження №2/390/636/20
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"13" жовтня 2020 р. Суддя Кіровоградського районного суду Кіровоградської області Бойко І.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про встановлення юридичного факту та визнання права власності,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить: встановити факт його постійного проживання разом з ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ; визнати за ним право власності на 1/10 частину житлового будинку з господарсько побутовими будівлями, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 ; визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/10 частину житлового будинку, з господарсько побутовими будівлями, що розташований з адресою: АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ; визнати за ОСОБА_1 право власності за набувальною давністю на 7/10 частин житлового будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

Вивченням позовної заяви встановлено, що вона не відповідає вимогам, встановленим ст.ст.175, 177 ЦПК України та підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Згідно вимог п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову щодо вимог майнового характеру, яка, з урахуванням вимог п.2 ч.1 ст.176 ЦПК України, визначається вартістю майна, що витребовується.

Приписами п.10 ч.1 ст.176 ЦПК України встановлено, що ціна позову визначається, зокрема у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Таким чином, за подання до суду даного позову позивач повинен зазначити ціну позову, яка визначається дійсною вартістю частин спірного житлового будинку, право власності на які просить визнати позивач. Вартість цього майна повинна документально підтверджуватись (технічним паспортом із зазначенням інвентаризаційної оцінки нерухомого майна на день звернення до суду або висновком експерта про вартість цього майна).

Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивачем заявлено чотири вимоги: одна вимога немайнового характеру - про встановлення факту, що має юридичне значення (вимога окремого провадження) та три вимоги майнового характеру - про визнання права власності.

Так, згідно вимог, встановлених ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно п.п. 1, 4 ч.1 ст.4 та ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява подається до суду. Заява у справах окремого провадження, яка подана фізичною особою обкладається ставкою судового збору, що становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява подається до суду.

Згідно з ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Відповідно до ст. 7 Закону України про Державний бюджет України на 2020 рік прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 1 січня 2020 року - становить 2102 грн.

Відповідно до ч.12 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах»: У випадках об`єднання в одній заяві вимог як майнового, так і немайнового характеру судовий збір згідно з ч.3 статті 6 Закону України «Про судовий збір» підлягає сплаті, як за ставками, встановленими для позовів майнового характеру, так і за ставками, встановленими для позовних заяв зі спорів немайнового характеру, наприклад, зняття арешту з майна та визнання права власності на це майно. При цьому судовий збір може бути сплачений окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами.

Таким чином, за подання до суду даного позову позивач повинен зазначити ціну позову, яка визначається дійсною вартістю спірного житлового будинку, та сплатити судовий збір, з урахуванням вимог Закону України «Про судовий збір».

До позовної заяви долучено дублікат чека про сплату судового збору у розмірі 2102,00 грн, на підтвердження якої долучено дублікат чека № 0.0..1 від 29.07.2020 року.

Згідно ч.2 ст.9 Закону України «Про судовий збір» суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Згідно ч.9 ст.185 ЦПК України, заяви, скарги, клопотання, визначені цим кодексом України, за подання яких передбачено сплату судового збору, залишаються судом без руху також у випадку, якщо на момент відкриття провадження за відповідною заявою, скаргою, клопотанням суд виявить, що відповідна сума судового збору не зарахована до спеціального фонду державного бюджету.

Станом на дату звернення до суду - 09.10.2020 року, із зазначеним вище дублікатом чека, відповідного підтвердження про зарахування судового збору за подання даної позовної заяви до суду не надійшло.

Шляхом перевірки зарахування вказаної суми судового збору до спеціального фонду державного бюджету України, встановлено, що за документом № 0.0..1 від 29.07.2020 року, сплачено судовий збір в розмірі 2102,00 грн. за подання до суду позовної заяви у справі №390/850/20. За вказаним платіжним документом зазначена сума зарахована до спеціального фонду державного бюджету України у справі № 390/850/20, що підтверджується відповідною випискою. Ухвалою суду позовна заява у вказаній справі повернута позивачу. Питання щодо повернення судового збору у справі № 390/850/20 не вирішувалось.

Таким чином, наданий позивачем дублікат чека № 0.0..1 від 29.07.2020 року, не є належним доказом сплати судового збору за подання до суду даної позовної заяви у справі № 390/1321/20, оскільки зазначений платіжний документ вже використаний в якості підтвердження сплати судового збору, в іншій справі. Повторне використання платіжного документу за звернення до суду діючим законодавством не передбачено.

Приписами п.2 ч.1 ст.7 Закону України "Про судовий збір" № 3674-VI передбачено, що сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі повернення заяви або скарги.

Відповідно до п.42 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 року питання про повернення сплаченої суми судового збору вирішується судом за результатами розгляду справи за клопотанням особи, яка його сплатила. Про таке повернення зазначається: зокрема в ухвалі про повернення сум судового збору, постановленій як окремий процесуальний документ. При цьому поданий заявником платіжний документ, що підтверджує сплату судового збору, повертається заявнику, а до матеріалів справи приєднується належним чином посвідчена копія цього документа. Про заміну зазначеного документа копією здійснюється відповідна відмітка в описі справи. Законом України № 3674-VI не передбачено граничного терміну повернення сплаченої суми судового збору.

Відповідно до вимог п.5, п.8 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява, серед іншого, повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Частиною 5 ст.177 ЦПК України передбачено обов`язок позивача додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Позивачем в позовній заяві зазначено, що на час відкриття спадшини він проживав разом зі спадкодавцем ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 , проте відповідних документів на підтвердження зазначеної обставини (довідку сільської ради) до позовної заяви не долучено.

Також до позовної заяви не долучено довідки Великосеверинвської сільської ради про те, хто на момент смерті та протягом останніх шести місяців проживав разом зі спадкодавцем ОСОБА_5 .

Крім того, до позовної заяви не долучено витяг з Державного реєстру прав власності нерухомого майна, щодо того, хто є власником спірного житлового будинку на час звернення із даним позовом до суду.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених, у ст.ст.175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі вищевикладеного позовна заява підлягає залишенню без руху.

Керуючись ст.ст.175, 177, 185 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про встановлення юридичного факту та визнання права власності- залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність у строк не більше 10 днів з дня отримання ухвали усунути недоліки поданої позовної заяви, а саме:

- надати суду документи, що містять відомості про дійсну вартість спірного житлового будинку (технічний паспорт із зазначенням інвентаризаційної оцінки нерухомого майна на день звернення до суду або висновок експерта про вартість цього майна);

- надати суду належним чином оформлену позовну заяву із зазначенням ціни позову;

- надати суду документальне підтвердження сплати судового збору відповідно до кількості позовних вимог та з урахуванням ціни позову за наступними реквізитами: Кіровоградського районного суду Кіровоградської області (отримувач коштів: УК у Кіров.р-ні/Кiровогр.р-н/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38036997; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО): 899998; рахунок отримувача: UA0011194; код класифікації доходів бюджету: 22030101; призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________(ПІБ чи назва установи, організації позивача), Кіровоградський районний суд Кіровоградської області (назва суду, в якому розглядається справа);

- надати до суду витяг з Державного реєстру щодо державної реєстрації права власності на спірний житловий будинок, на час звернення до суду із даною позовною заявою;

- надати довідку Великосеверинівської сільської ради про те, хто станом на момент смерті та протягом останніх шести місяців проживав із ОСОБА_5 ;

- надати довідку Великосеверинівської сільської ради про те, хто станом на момент смерті та протягом останніх шести місяців проживав із ОСОБА_4 .

Роз`яснити позивачу, що в разі не усунення недоліків у зазначений вище строк заява буде вважатися неподаною та повернута, що не позбавляє права повторного звернення до суду із заявою на загальних підставах.

Суддя Кіровоградського районного суду

Кіровоградської області І.А.Бойко