РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 жовтня 2020 року Херсонський міський суд Херсонської області у складі:

головуючого судді Булах Є.М.,

секретар судового засідання Яковлєва О.М.,

справа №766/12497/20; провадження №2/766/9161/20

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в місті Херсоні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом

позовом ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) до

відповідачів ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 ),

ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_3 , місце реєстрації: АДРЕСА_3 ),

ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_4 , місце реєстрації: АДРЕСА_4 )

предмет та підстави позову: про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини

учасники справи: не з`явилися

негайно після закінчення судового розгляду по суті, перебуваючи в нарадчій кімнаті, ухвалив рішення про наступне та,-

встановив:

І. Виклад позиції позивача.

17.08.2020 року позивач звернулася до суду з позовною заявою до відповідачів в якій просила визначити їй додатковий строк тривалістю шість місяців (з дня набрання рішенням законної сили) для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті рідної бабусі ОСОБА_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування позовних вимог зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла її бабуся ОСОБА_5 . Після її смерті на належне їй майно відкрилась спадщина, перелік якого відомий позивачу. Донька ОСОБА_5 , ОСОБА_6 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 . Рідні сестри та брат позивача, які є відповідачами по справі: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , заяву про прийняття спадщини не подавали. Інших спадкоємців, які прийняли спадщину немає.

Позивач зазначає, що пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті бабусі у зв`язку з тим, що знаходилась в місті Бурладінген в Німеччині, де з 2005 року постійно працює та проживає. На початку 2020 року ВООЗ, оголосила пандемію корона вірусу COVID-19, у зв`язку з чим кордони були закриті. В зв`язку з тим, що позивач в період, встановлений законодавством для прийняття спадщини знаходилась на території Німеччини, та не мала можливості повернутись до України для подачі заяви про прийняття спадщини у встановлений строк, тому внаслідок відсутності в Україні протягом тривалого часу не мала реальної можливості подати до нотаріуса заяву про прийняття спадщини. До України прилетіла 03.08.2020 року.

Позивач звернулась до державного нотаріуса Третьої Херсонської державної нотаріальної контори з проханням видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, але їй було відмовлено у зв`язку з пропущенням строку для прийняття спадщини після померлої та запропоновано звернутись до суду для визначення додаткового строку, достатнього для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 .

Враховуючи вищевикладене, позивач звернулася до суду з вказаним позовом.

ІІ. Виклад позиції відповідачів.

26.10.2020 року на адресу суду від ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , надійшли заяви, за змістом яких відповідачі визнають позовні вимоги в повному обсязі, не заперечують проти задоволення позову.

ІІІ. Процесуальні дії суду у справі.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 06.10.2020 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в порядку загального позовного провадження. Призначено підготовче судове засідання на 26.10.2020 року.

Позивач та представник позивача в судове засідання не з`явилися, 26.10.2020 року через канцелярію суду представник позивача надала заяву про розгляд справи за її відсутності та відсутності позивача, позовні вимоги підтримала, просила їх задовольнити.

Відповідач ОСОБА_3 , в судове засідання не з`явилася, 26.10.2020 року через канцелярію суду надала заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги визнала, просила їх задовольнити. Вказала, що звертатися із заявою про прийняття спадщини після смерті бабусі ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 не буде.

Відповідач ОСОБА_2 , в судове засідання не з`явилася, 26.10.2020 року через канцелярію суду надала заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги визнала, просила їх задовольнити. Вказала, що звертатися із заявою про прийняття спадщини після смерті бабусі ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 не буде.

Відповідач ОСОБА_4 , в судове засідання не з`явився, 26.10.2020 року через канцелярію суду надав заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги визнав, просив їх задовольнити. Вказав, що звертатися із заявою про прийняття спадщини після смерті бабусі ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 не буде.

Положеннями ч.ч.3, 4 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу.

Таким чином, враховуючи згоду позивача та згоду відповідачів про розгляд справи у їх відсутності, за наявних доказів в матеріалах справи про належне повідомлення учасників справи про день, час та місце судового розгляду справи, суд постановив розглянути справу за відсутності учасників справи і з урахуванням прийняття судом визнання позову відповідачами ухвалити судове рішення у піготовчому судовому засіданні, крім того, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Інші процесуальні дії (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову тощо) не застосовувались.

ІV. Фактичні обставини справи, встановлені судом та зміст правовідносин.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_4 померла ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , що підтверджується свідоцтвом про смерть Серії НОМЕР_5 виданого 23 грудня 2019 року Корабельним районним у місті Херсоні відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Херсонській області, актовий запис №778.

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , що підтверджується свідоцтвом про смерть Серії НОМЕР_6 виданого 02 січня 2020 року Корабельним районним у місті Херсоні відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса), актовий запис №10.

Відповідно до свідоцтва про народження Серії НОМЕР_7 ОСОБА_5 є матір`ю ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_7 .

12 серпня 1970 року між ОСОБА_8 , 1947 року народження та ОСОБА_7 , 1947 року народження зареєстровано шлюб, про що 12.08.1970 року м. Помічна РАГС Добровеличківського району, Кіровоградської області зроблено відповідний актовий запис №93 та видано свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_8 . Прізвище дружини після реєстрації шлюбу « ОСОБА_9 ».

ОСОБА_6 є матір`ю ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , про що 04.03.1977 року складено актовий запис №826 та 15.07.2009 року Міським відділом реєстрації актів цивільного стану Головного управління юстиції у Херсонській області видано повторне свідоцтво про народження серії НОМЕР_9 .

20.08.1977 року між ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_9 та ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_10 зареєстровано шлюб, про що 20.08.1997 року Міським відділом реєстрації актів громадянського стану м.Херсона зроблено запис №509 та 20.08.1997 року видано свідоцтво про одруження серії НОМЕР_10 . Прізвище дружини після реєстрації шлюбу « ОСОБА_12 ».

Згідно Довідки Відділу реєстрації місця проживання фізичних осіб Херсонської міської ради від 08.07.2020 року вих. №16-21/6481, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , на день смерті була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_5 , та знята з реєстраційного обліку 08.07.2020 року у зв`язку зі смертю ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Згідно інформаційних відомостей про зареєстрованих у житловому приміщенні/будинку осіб станом на 08.07.2020 року, наявними у відділі за адресою: АДРЕСА_5 , на день смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 померлої ОСОБА_6 , разом з нею зареєстрована ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_11 , яка відповідно до Довідки Відділу реєстрації місця проживання фізичних осіб Херсонської міської ради, знята з реєстраційного обліку 08.07.2020 року у зв`язку зі смертю ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно інформаційних відомостей про зареєстрованих у житловому приміщенні/будинку осіб станом на 08.07.2020 року, наявними у відділі за адресою: АДРЕСА_5 , на день смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 померлої ОСОБА_5 , разом з нею зареєстровані особи відсутні.

Відповідно до копії авіаквитка, позивач прибула до України, 03.08.2020 року.

Відповідно до посвідки на проживання НОМЕР_11 , тип посвідки безстроковий дозвіл на проживання, виданої на ім`я позивача, ОСОБА_1 , позивач зареєстрована за адресою: АДРЕСА_6 .

10.08.2020 року постановою державного нотаріуса Третьої Херсонської державної нотаріальної контори Прокопенко А.М. відмовлено у вчиненні нотаріальної дії видачі ОСОБА_1 свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті її рідної бабусі ОСОБА_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 у зв`язку з пропуском строку на подання заяви про прийняття спадщини.

Згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №61238633 від 10.08.2020 інформація про підготовку до видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_5 відсутня.

V. Оцінка Суду.

Із запровадженням з 15 грудня 2017 року змін до ЦПК України законодавцем принципово по новому визначено роль суду у позовному провадженні, а саме: як арбітра, що надає оцінку тим доказам та доводам, що наводяться сторонами у справі, та не може діяти на користь будь-якої із сторін, що не відповідатиме основним принципам цивільного судочинства.

Відповідно до пунктів 1, 2, 4, 5, 6, 12 частини третьої статті 2 ЦПК України основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема, верховенство права; повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом; змагальність сторін; диспозитивність; пропорційність; відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення.

Зі змісту статей 10, 11, 12, 13 ЦПК України в узагальненому вигляді, при вирішенні цивільного спору суд керується Конституцією України, законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, застосовує інші правові акти, враховує завдання цивільного судочинства, забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами, особливості предмета спору та ціну позову, складність справи, її значення для сторін та час, необхідний для розгляду справи, покладення доведення обставин, які мають значення для справи, саме сторонами, права яких є рівними, як і покладення саме на кожну сторону ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій та з урахуванням меж заявлених вимог та заперечень та обсягу поданих доказів.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Відповідно до ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, які належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст.ст.1217, 1218 ЦК України).

Частинами 1, 2 ст. 1220 ЦК України встановлено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Згідно статті 1276 ЦК України внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини.

За ч. ч. 1, 5 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

За змістом ч. ч. 1, 2 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Частиною 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлено строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Спадкоємцю, який пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви

У відповідності до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Правила вказаної статті можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; ці обставини визнані судом поважними.

Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 року при розгляді справ про визначення додаткового строку для прийняття спадщини судам слід перевіряти наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Як встановлено судом, до позивача за правом представлення у зв`язку зі смертю матері ОСОБА_6 перейшло право на прийняття спадщини після бабці ОСОБА_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 .

У встановлений законом строк для прийняття спадщини позивач не звернулися із відповідною заявою, оскільки перебувала за кордоном на території Німеччини, та в зв`язку з пандемією коронавірусу SARS-CoV-2 по всьому світу, не мала можливості повернутись до України для подачі заяви про прийняття спадщини.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно з ч. 2 ст. 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Статтею 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до ч. 2 ст. 82 ЦПК України обставини, визнані судом загальновідомими, не потребують доказування.

Згідно із ч. 4 ст. 200 ЦПК України, ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу.

Частиною 1 ст. 206 ЦПК України передбачено, що позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Як роз`яснив Пленум Верхового Суду України у п. 24 постанови від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи.

Оскільки відповідачі визнали позов у повному обсязі, про що відповідачами було направлено на адресу суду письмові заяви, і таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для прийняття визнання позову відповідачами.

За таких обставин, враховуючи, що як на підставу пропуску визначеного законом строку для прийняття спадщини позивач посилається на загальновідомий факт, з огляду на встановлені під час судового розгляду обставини, суд визнає поважними причини пропуску строку позивачем для звернення із заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори і вважає за належне визначити позивачу додатковий строк для подання нею заяву про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_5 , тривалістю в шість місяців з дня набрання рішенням законної сили, який суд вважає достатнім для подання відповідної заяви.

З огляду на викладене позов підлягає задоволенню.

VІ. Заходи забезпечення позову (заяви).

Заходи забезпечення позову (заяви) судом не застосовувалися.

VІI. Розподіл судових витрат між сторонами.

Позивачем не заявлено вимогу про стягнення судових витрат з відповідачів.

Керуючись ст. ст. 1216, 1217, 1218, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст. ст. ст. 10, 43, 49, 81, 83, 141, 142, 200, 206, 258, 259, 354-355 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_7 ) до ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_8 ), ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_3 , місце реєстрації: АДРЕСА_9 ), ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_4 , місце реєстрації: АДРЕСА_10 ) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , (РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_7 ) додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом, що відкрилася після смерті ОСОБА_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 тривалістю у шість місяців (з дня набрання рішенням законної сили).

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до п.3 розділу XII «Прикінцеві положення» ЦПК України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

У відповідності до п.п.15.5 ч.1 Розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через Херсонський міський суд Херсонської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відомості про учасників справи згідно п. 4 ч. 5 ст. 265 ЦПК України:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ;

Відповідачі: ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 ;

ОСОБА_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , місце реєстрації: АДРЕСА_3 ;

ОСОБА_4 , РНОКПП НОМЕР_4 , місце реєстрації: АДРЕСА_4 .

Повний текст рішення складено 26.10.2020 року.

Суддя Є.М. Булах