РОЗІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
___________________________________________________________________________________________________________________
Справа № 327/295/20
Провадження № 2/327/119/2020
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

у зв`язку з невиконанням ухвали про залишення позову без руху

28.10.2020 року смт. Розівка

Суддя Розівського районного суду Запорізької області Кущ Т.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до територіальної громади в особі Кузнецівської сільської ради Розівського району Запорізької області (далі Кузнецівська сільрада) про визнання права власності на земельну ділянку в порядку спадкування за законом, -

В С Т А Н О В И В :

09 вересня 2020 року ОСОБА_1 звернулася до суду з вищевказаним позовом, в якому просить суд визнати за нею в порядку спадкування за законом право власності на земельну ділянку площею 6,6600 гектара, що розташована на території Кузнецівської сільради та призначена для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка належала померлій ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 під кадастровим №:01:003:0012, наданої у власність на підставі рішення Кузнецівської сільради від 28 квітня 2000 року №2.

Пред`явлена позовна заява ухвалою суду від 14 вересня 2020 року була залишена без руху, оскільки позивачем порушені вимоги стст.175,177 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України).

Так, судом було зазначено, що позовна заява повинна містити, зокрема, зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини (пп.4,5 ч.3 ст.175 ЦПК України).

Крім того, згідно з ч.4,5 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, а також позивач зобов`язаний додати до заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заявлені вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази заявник може додати до заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до положень статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Частиною 1 статті 13 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно частини 1 статті 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Від змісту позовної заяви залежать дії судді при вирішенні питання про відкриття провадження у справі і проведення подальших підготовчих дій для розгляду справи у судовому засіданні та при її розгляді по суті, у тому числі і про її судову юрисдикцію та підсудність, про залучення в процес інших осіб, дослідження доказів тощо.

Від змісту позовної заяви залежить позиція відповідача, котрий, як і позивач, має право на судовий захист, а для реалізації цього права має бути обізнаний з тим, які вимоги до нього заявлені, з яких підстав і якими доказами це підтверджується.

Вже на стадії пред`явлення позову позивач зобов`язаний виконувати вимоги щодо несення тягаря доказування і довести при пред`явленні позову певне коло фактів, що мають процесуальне значення. Мається на увазі доведення фактів наявності передумов права на пред`явлення позову та дотримання процесуального порядку його пред`явлення.

Цивільний процесуальний закон не вимагає від позивача правового обґрунтування позову, тобто посилання на норму права, яка регулює спірні правовідносини. Однак, позивач у будь-якому випадку повинен зазначити те право, захисту якого він вимагає, вважаючи його порушеним, невизнаним чи оспорюваним відповідачем.

ОСОБА_1 , звертаючись до суду із вказаним позовом, самостійно, як позивач у справі, визначила коло осіб, які повинні брати участь у справі, зокрема, зазначила серед складу учасників справи в якості відповідача Кузнецівську сільраду. Проте, як зазначалось судом, позивач не звернула увагу на ту обставину, що восени 2018 року на території Розівського району Запорізької області створено Розівську селищну об`єднану територіальну громаду, повноваження якої визнано 12 липня 2019 року та до складу якої входить колишня Кузнецівська сільрада.

Суд також звертав увагу позивача на те, що відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» №7 від 30 травня 2008 року (далі Постанова), особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 Цивільного кодексу України (далі ЦК України). Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК України, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Разом з тим, за змістом позову ОСОБА_1 взагалі не вказала про наявність чи відсутність інших спадкоємців за законом чи/або заповітом, які, можливо, прийняли спадщину, зважаючи на те, що з часу смерті ОСОБА_2 до дня звернення позивача до суду із вказаним позовом пройшло майже дев`ять років, при цьому за змістом позовної заяви зазначено, що позивач зверталася до Станично-Луганської державної нотаріальної контори, проте доказів на підтвердження вказаного факту до позовної заяви не додано, зокрема, письмової відмови у вчиненні будь-якої нотаріальної дії.

Також суд зазначав, що відповідь Луганського обласного нотаріального архіву не є належним доказом звернення до державної нотаріальної контори, оскільки не містить номеру та дати відкриття спадкової справи та, зокрема, у наданій відповіді зазначено, що взагалі на даний час відсутня можливість надати інформацію за запитом.

У зв`язку із наведеним судом було роз`яснено позивачу, що інформацію щодо відкриття спадкової справи та щодо наявності заповіту ОСОБА_2 можна отримати шляхом подання до державної нотаріальної контри запитів про надання витягу (інформаційної довідки) із Спадкового реєстру щодо заповіту та спадкової справи.

До того ж, деякі докази, долучені до позову, сформовані та видані у 2013 році, зокрема, витяг з Державного земельного кадастру про земельну ділянку з додатками та витяг із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, у зв`язку з чим у суду можуть виникнути об`єктивні сумніви щодо актуальності інформації, яка в них міститься.

Крім того, до позовної заяви не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Разом з тим, позивач прохала звільнити її від сплати судового збору у зв`язку з відсутністю доходів з 01 січня 2019 року по 31 березня 2020 року, при цьому позивачем не додано документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до вимог чинного законодавства. Так, частиною 2 статті 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті, зокрема, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік. Позивач посилався на відсутність доходів та надала суду довідку від 17 червня 2020 року, в якій зазначено про відсутність інформації про доходи за період з 01 січня 2019 року по 31 березня 2020 року. Проте позивач звернулася до суду з вищевказаною позовною заявою 09 вересня 2020 року, а тому суд вказав позивачу, що підстави враховувати надану довідку при вирішенні вказаного питання відсутні.

При цьому, позивачем визначено ціну позову, проте як зазначалось вище, інформація щодо вартості земельної ділянки, складена 12 грудня 2013 року, фактично є неактуальною на час подання позову до суду, а тому оновлена інформація щодо вартості спірної земельної ділянки може вплинути на ціну позову. Відповідно до пп.1 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу, тобто мінімальний розмір судового збору складає 840 грн. 80 коп..

З огляду на викладене, суд прийшов до висновку, що позовна заява не відповідає вимогам цивільно-процесуального закону.

За таких обставин, суд пропонував позивачу усунути недоліки позовної заяви, а саме, визначитися зі змістом позовних вимог та зі складом учасників справи, обґрунтувавши залучення до участі у справі в якості відповідача Кузнецівської сільради, а також уточнити обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги та зазначити докази, що підтверджують їх, які є актуальними на час розгляду справи в суді, а також додати документ, що підтверджує сплату судового збору.

При цьому, позивачу для усунення недоліків позовної заяви судом був встановлений строк в межах 10 (десяти) днів з дня отримання позивачем ухвали. Ухвала суду отримана позивачем 24 вересня 2020 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, проте у визначений судом строк зазначені недоліки позивачем усунені не були. Заяв про надання додаткового строку для усунення визначених судом недоліків від позивача не надходило.

Відповідно до ч.3 ст.185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

На підставі викладеного, керуючись ст.185 ЦПК України, суддя,

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до територіальної громади в особі Кузнецівської сільської ради Розівського району Запорізької області, про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за законом, - вважати неподаною і повернути позивачеві.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала, що постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвалу може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Запорізького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: Т.М.Кущ