Справа № 359/6215/20
Провадження № 2/359/2455/20
УХВАЛА

Іменем України

23 жовтня 2020 року суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області Яковлєва Л.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

11 серпня 2020 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом, яким просить розірвати шлюб між нею та відповідачем ОСОБА_2 , зареєстрований 01.09.2017 року у Бердичівському міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Житомирській області, актовий запис № 467.

19 серпня 2020 року до суду надійшла відповідь з Реєстраційної служби Бориспільської міської ради щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання позивача, згідно якої встановлено, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 зареєстрована за адресою : АДРЕСА_1 .

01 вересня 2020 року до суду надійшла відповідь з Гришковецької селищної ради Бердичівського району Житомирської області, згідно якої встановлено, що відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований за адресою : АДРЕСА_2 .

На підставі ч.1 ст. 185 ЦПК України ухвалою суду від 03 вересня 2020 року позовну заяву залишено без руху та надано строк 10 днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків вказаних в ухвалі, а також роз`яснено, що у разі не усунення зазначених недоліків, заява буде вважатись не поданою та повернута позивачу.

Копію ухвали суду від 03 вересня 2020 року ОСОБА_1 отримала 09 жовтня 2020 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (№859).

Відповідно ч. 3 ст. 185 ЦПК України встановлено, що якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Проте, у визначений суддею строк та по даний час недоліки позовної заяви усунуті не були, в зв`язку з чим її слід вважати неподаною та повернути позивачу.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ) виходить з того, що реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950) щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З приводу цього прецедентним є рішення ЄСПЛ у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року. У вказаних рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним; воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує врегулюванню з боку держави.

Згідно ч. 7 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Повернення позовної заяви не перешкоджає ОСОБА_1 звернутися з заявою, оформленою відповідно вимог ст.ст.175, 177 ЦПК України, після усунення недоліків визначених в ухвалі суду від 03 вересня 2020 року.

У зв`язку з наведеним, повернення позовної заяви не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду, оскільки після усунення вказаних невідповідностей вимогам закону, позивач має право повторного звернення до суду із заявою.

На підставі викладеного, а також враховуючи, що позивачем не виконані вимоги відповідно до ухвали суду від 03 вересня 2020 року, позовну заяву слід вважати неподаною і повернути позивачу.

З урахуванням викладеного та керуючись ст. 185, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суд

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу- вважати не поданою та повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із такою самою заявою до суду.

Ухвала суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Бориспільський міськрайонний суд шляхом подачі апеляційної скарги на ухвалу суду протягом 15 днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Л.В. Яковлєва