Ухвала

26 жовтня 2020 року

м. Київ

справа № 760/135/17

провадження № 22-ц/824/14066/2020

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Кравець В.А., перевіривши відповідність вимогам статті 356 ЦПК України апеляційної скарги представника позивача Товариства з обмеженою відповідальністю «Факторингова компанія «Вектор Плюс» - Тяжкороби Євгенії Віталіївни на рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 29 травня 2020 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Факторингова компанія «Вектор Плюс» до ОСОБА_1 , третя особа Відділ державної виконавчої служби Солом`янського районного управління юстиції про звільнення майна з-під арешту, -

В С Т А Н О В И В:

У січні 2017 року представник ТОВ «ФК «Вектор Плюс» - Соловйова Т.А. звернулася до суду з позовом про звільнення майна з-під арешту.

Рішенням Солом`янського районного суду міста Києва від 29 травня 2020 року у задоволенні позову відмовлено. Дата складення повного тексту судового рішення не зазначена.

Не погоджуючись із указаним рішенням 27 серпня 2020 року представник ТОВ «ФК «Вектор Плюс» - Тяжкороба Є.В. звернулася до суду з апеляційною скаргою.

Згідно вимог статті 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Отже, апелянтом пропущено строк на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції.

Безпосередньо в апеляційній скарзі представник позивача зазначає, що станом на дату звернення до суду з апеляційною скаргою повний тест оскаржуваного рішення стороною позивача не отримано, таке рішення суду першої інстанції в Єдиному державному реєстрі судових рішень оприлюднено лише 18 червня 2020 року, а тому вважає, що строк на апеляційне оскарження не порушено. Уважаючи, що строк на апеляційне оскарження рішення суду не пропущено, представник позивача не долучає до матеріалів справи клопотання про поновлення такого строку.

Таким чином, зважаючи на те, що оскаржуване рішення суду першої інстанції проголошено 27 серпня 2020 року, дата складення повного тексту судового рішення не зазначена, при цьому позивач не був присутній при проголошенні вступної та резолютивної частин рішення та повний текст рішення не було вручено останньому в день проголошення, ТОВ «ФК «Вектор Плюс», звернувшись з апеляційною скаргою лише 27 серпня 2020 року, пропустило строк на апеляційне оскарженні рішення суду.

Проте, позивач має право на поновлення вказаного строку у разі подання відповідного клопотання із зазначенням поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження та наданням доказів на підтвердження поважності причин пропуску такого строку.

Згідно частини третьої статті 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею в заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Окрім того, дослідивши матеріали справи, суд уважає, що подана апеляційна скарга не може бути прийнята до розгляду та підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, оскільки не відповідає також вимогам п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України.

Так, у відповідності до пункту 3 частини 4 статті 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідні документи подаються до суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені з використанням технічних засобів (фотокопії тощо) цих документів, а також платіжне доручення, яке за формою не відповідає наведеним вимогам, не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

За загальними правилами цивільного судочинства судовий збір належить до судових витрат, які несуть суди усіх рівнів, коли розглядають позовну заяву, апеляційну, касаційну скаргу чи заяву про перегляд судових рішень Верховним Судом.

При цьому судовий збір як складова судових витрат виконує компенсаційну, превентивну і соціальну функції.

Обов`язок осіб, які звертаються до суду, сплачувати судовий збір - це процесуальний обов`язок, визначений нормами процесуального права.

Відповідно до частини другої статті 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Таким спеціальним законом є Закон України від 8 липня 2011 року № 3674-VІ «Про судовий збір».

Згідно зі статтею 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством; за подання до суду апеляційної і касаційної скарг на судові рішення тощо.

У статті 4 Закону України «Про судовий збір» зазначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до п. 2 ч. 2 Закону України «Про судовий збір» за подання юридичною особою до суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору складає 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що предметом спору є звільнення з-під арешту нерухомого майна, а саме квартири АДРЕСА_1 , яка відповідно до іпотечного договору №2706/1207/71-551-Z-1 є предметом іпотеки.

Отже, вимога про звільнення майна з-під арешту є майновою, оскільки безпосередньо пов`язана із встановлення належності арештованого майна, тобто цей спір є спором про захист права, об`єктом якого виступає благо, що піддається грошовій оцінці.

Разом з тим, позивачем при подачі позовної заяви до суду сплачено судовий збір як за немайнову вимогу, ціну позову не зазначено, матеріали справи також не містять відомостей про вартість іпотечного майна станом на час звернення з позовом, у зв`язку з чим суд апеляційної інстанції уважає за можливе при розрахунку розміру судового збору застосувати ціну предмета іпотеки, погоджену сторонами в іпотечному договорі 505 429 грн.

Отже, судовий збір за подання юридичною особою позовної заяви майнового характеру станом на 2017 рік складав 7 581,43 грн.

Згідно з підпунктом 6 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання апеляційної скарги на рішення суду необхідно сплатити 150% ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Таким чином ТОВ «ФК «Вектор Плюс» за звернення до суду з апеляційною скаргою необхідно сплатити судовий збір у розмірі 11 372,14 грн (7 581,43 грн * 150%) на реквізити Київського апеляційного суду:

Отримувач коштівУК у Солом. р-ні/Соломян. р-н Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38050812 Банк отримувача Казначейство України (ЕАП) Код банку отримувача (МФО) 899998 Рахунок отримувачаUA0026010 Код класифікації доходів бюджету 22030101 Адреса суду м. Київ, вул. Солом`янська, 2-А
Виходячи з наведеного, апелянту на виконання вищевказаних положень закону необхідно надати суду клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження із наведенням поважних причини пропуску строку на апеляційне оскарження та відповідних доказів на підтвердження поважності причин пропуску цього строку, адже безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливого судового розгляду в такому його елементі як правова визначеність (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Нешев проти Болгарії» від 28 жовтня 2004 року), а також оригінал квитанції про сплату судового збору, який відповідатиме вищевказаним нормам закону.

Відповідно до вимог частини другої статті 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

За вказаних обставин, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати строк для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 185, 354, 356, 357 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу представника позивача Товариства з обмеженою відповідальністю «Факторингова компанія «Вектор Плюс» - Тяжкороби Євгенії Віталіївни на рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 29 травня 2020 року - залишити без руху.

Надати апелянту строк до 26 листопада 2020 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали, для надання суду клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням поважних причин пропуску такого та надання відповідних доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку на оскарження, а також оригіналу квитанції про сплату судового збору.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настануть наслідки, передбачені статтею 357 ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили з дня її постановлення, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя В.А. Кравець