ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 210/5902/20
Провадження № 2/210/2256/20
У Х В А Л А

іменем України

"26" жовтня 2020 р.

Суддя Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Вікторович Н.Ю., розглянувши клопотання ОСОБА_1 про скасування арешту майна, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 23.10.2020 року звернулася до суду з вищезгаданим клопотанням, в якому просить зняти арешт зі всього рухомого та нерухомого майна, що належало на день смерті ОСОБА_2 , 1963 року народження, померлому ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ознайомившись із змістом клопотання та додатками до нього, вважаю, що подане ОСОБА_1 письмове клопотання не відповідає вимогам статті 175 Цивільного процесуального кодексу України.

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (ч.1 ст.4 ЦПК України).

Відповідно до ч.2 ст.19 цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження.

Формою звернення до суду в порядку цивільного судочинства у разі порушення прав, свобод чи законних інтересів особи є позов, у той час як ОСОБА_1 звернулася до суду з клопотанням.

Частиною 1 статті 48 ЦПК України встановлено, що сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач, - звернення до суду ОСОБА_1 не містить даних щодо відповідача у справі, тобто особи, яка порушила її права, свободи чи законні інтереси.

Частиною 3 статті 175 ЦПК України визначено вимоги до позовної заяви, яка повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Таким чином, ОСОБА_1 необхідно звернутися до суду з позовною заявою, яка буде відповідати вимогам 3 ст.175 ЦПК визначеним вище.

Також, суд звертає увагу, що у позовних вимогах (прохальна частина заяви) має бути зазначено, який саме арешт, коли та ким накладений позивач просить скасувати, враховуючи значну кількість виконавчих документів, які перебували на виконанні у виконавчій службі та необхідність вирішувати питання щодо зняття арешту за кожним конкретним обтяженням (інформація про всі накладені арешти міститься у Інформаційній довідці з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна).

Отже, позивачу необхідно усунути недоліки щодо змісту позову та позовних вимог, визначити осіб, які є відповідачем (відповідачами) у справі.

При вирішенні складу учасників судового розгляду необхідно враховувати роз`яснення надані у п.2 Постанови №5 Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03 червня 2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна», відповідно до якого позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Позови на захист майнових прав малолітніх та неповнолітніх дітей боржника (засудженого) можуть бути пред`явлені їхніми законними представниками, а у випадках, встановлених законом, органами та особами, яким надано право захищати права, свободи чи інтереси інших осіб (статті 3, 45 ЦПК). Відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках - особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення (стаття 3 Закону України від 21 квітня 1999 року №606-XIV «Про виконавче провадження» (у редакції Закону України від 04 листопада 2010 року №2677-VI) (далі - Закон про виконавче провадження).

Крім того, ч.5 ст.177 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем заявлено вимогу немайнового характеру - про звільнення майна з-під арешту.

Згідно з п.1 ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» ставкою судового збору за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру є 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб - 840,80грн.

Відповідно до ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Частиною 1 статті 185 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175,177 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст.175, 177, 185 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання ОСОБА_1 про скасування арешту майна, - залишити без руху.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що зазначені в ухвалі недоліки нею можуть бути усунені протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього ЦПК України, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Н. Ю. Вікторович