Справа № 128/1484/20
РІШЕННЯ

Іменем України

26.10.2020 м. Вінниця

Вінницький районний суд Вінницької області в складі:

головуючого судді Васильєвої Т.Ю.,

секретар Манюк Л.В.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду м. Вінниці цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

УСТАНОВИВ:

До Вінницького районного суду Вінницької області звернулася ОСОБА_1 з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та визначення місця проживання малолітньої дитини.

Позовні вимоги про визначення місця проживання малолітньої дитини ухвалою суду від 26.10.2020 залишено без розгляду.

В позовній заяві щодо розірвання шлюбу позивач вказує, що 02.03.2016 між нею та відповідачем було зареєстровано шлюб у Виконавчому комітеті Лука-Мелешківської сільської ради Вінницького району, актовий запис № 04.

В шлюбі в них народилась донька ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позивач вказує, що спільне життя з відповідачем не склалось через різні погляди на сімейне життя та обов`язки. Зазначає, що вони з відповідачем втратили почуття любові та поваги один до одного, вони стали чужими людьми, подружніх стосунків не підтримують, перестали вести спільне господарство, кожний веде свій окремий бюджет. Позивач вказує, що подружні відносини між ними фактично припинились з 2017 року, та з того часу вона з донькою проживають окремо від відповідача, разом з її матір`ю та вітчимом. Позивач вважає, що збереження шлюбу неможливе та буде суперечити її інтересам та інтересам дитини. На примирення вона не погоджується. За вказаних обставин позивач просить суд розірвати шлюб з відповідачем, після розірвання шлюбу просить залишити їй прізвище « ОСОБА_4 ».

Відповідач на підставі ст. 178 ЦПК України подав суду відзив на позовну заяву, відповідно до якого просив позов в частині розірвання шлюбу задовольнити. Згідно поданого відзиву, відповідач не згодний з деякими фактичними обставинами справи, зокрема вказав, що сторони почали проживати окремо з січня 2017 року, восени 2018 року позивачка повернулась в будинок матері відповідача і вони знов почали жити разом як сім`я, весною 2019 року відповідач вирішив їхати на роботу за кордон, і позивачка знову повернулась до матері, оскільки не хотіла жити з матір`ю відповідача.

В підготовче засідання позивач та її представник ОСОБА_5 не з`явилися, однак подали суду спільну заяву, якою вказали, що позивач позовні вимоги в частині розірвання шлюбу підтримує та просить задовольнити, після розірвання шлюбу бажає залишити прізвище « ОСОБА_4 », розгляд справи просять проводити у відсутність позивача та її представника.

Відповідач ОСОБА_2 в підготовче засідання не з`явився, надав суду заяву, згідно якої вказав, що підтримує свою позицію, викладену у відзиві та визнає позов в частині розірвання шлюбу, просить задовольнити цю позовну вимогу.

Частиною 3 ст. 211 ЦПК України визначено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

За вказаних обставин суд вважає можливим провести судове засідання за відсутності учасників справи та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Дослідивши матеріали справи та оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги про розірвання шлюбу підлягають задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. ч. 3, 4 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу.

Згідно ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Так, судом встановлено наступні фактичні обставини справи.

02.03.2016 між позивачем ОСОБА_1 та відповідачем ОСОБА_2 було укладено шлюб, який зареєстрованоу Виконавчому комітеті Луко-Мелешківської сільської ради Вінницького району, актовий запис № 04, та позивачці змінено прізвище з « ОСОБА_6 » на « ОСОБА_4 », що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 від 02.03.2016 (а.с. 5).

В сторін по справі народилась донька ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про народження дитини (а.с. 9).

Згідно з копією довідки, виданої виконкомом Лука-Мелешківської сільської ради Вінницького району від 10.06.2020, позивач ОСОБА_1 та дитина ОСОБА_3 фактично проживають за адресою: АДРЕСА_1 без реєстрації (а.с. 6).

Інші документи, надані сторонами, не стосуються обставин, що підлягають встановленню за заявленими позовними вимогами про розірвання шлюбу.

Згідно з позовною заявою та письмовими заявами сторін встановлено, що сторони дійшли переконання, що їхній шлюб існує лише формально, примирення між ними неможливе.

Згідно з положеннями ст. 51 Конституції України та ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Відповідно до ч. 2 ст. 104 СК України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Згідно з ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до ст. 110 СК України.

Відповідно до ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Положеннями ст. 5 Протоколу №7 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен з подружжя у відносинах між собою і в їхніх відносинах зі своїми дітьми користується рівними правами та обов`язками цивільного характеру, що виникають зі вступу у шлюб, перебування в шлюбі та у випадку його розірвання.

Беручи до уваги зазначене сторонами по справі, на даний час суд встановив, що їхня сім`я розпалась остаточно і збережена бути не може, подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу буде суперечити інтересам сторін, що має істотне значення. Визнання відповідачем позову не суперечить закону, не порушує прав, свобод та інтересів інших осіб, що відповідає ч. 4 ст. 206 ЦПК України, в зв`язку з чим позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_7 про розірвання шлюбу підлягають задоволенню.

Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Позивач бажає після розірвання шлюбу залишити своє прізвище «ОСОБА_4 », що відповідає вимогам закону.

Згідно з ч. 1 ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню документально підтверджені витрати зі сплати судового збору за позовну вимогу вимогу про розірвання шлюбу в розмірі 840, 80 грн. (а.с. 1).

З урахуванням вищевикладеного, керуючись ст. ст. 24, 104, 105, 110, 112, 113 СК України, ст. ст. 141, 200, 211, 247, 259, 263, 265 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 (дошлюбне прізвище « ОСОБА_6 »), зареєстрований 02.03.2016 у Виконавчому комітеті Луко-Мелешківської сільської ради Вінницького району, актовий запис № 04, розірвати.

Після розірвання шлюбу позивачу ОСОБА_1 залишити прізвище « ОСОБА_4 ».

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати по сплаті судового збору в сумі 840, 80 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Вінницького апеляційного суду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Позивач: ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 .

Відповідач: ОСОБА_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 .

Суддя: