П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 жовтня 2020 року місто Київ

справа № 753/14561/18

апеляційне провадження № 22-ц/824/10948/2020

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Головачова Я.В.,

суддів: Вербової І.М., Шахової О.В.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду міста Києва у складі судді Заставенко М.О. від 23 червня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Червоний Хутір" про визнання недійсними рішень загальних зборів та окремих положень статуту об`єднання співвласників багатоквартирного будинку,

в с т а н о в и в :

У липні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Червоний Хутір" (далі - ОСББ "Червоний Хутір", ОСББ) про визнання недійсними рішень загальних зборів та окремих положень статуту об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, посилаючись на те, що він з ОСОБА_2 є співвласниками приміщення в будинку АДРЕСА_1 та учасником ОСББ "Червоний Хутір".

13 листопада 2017 року, 5 грудня 2017 року, 15 лютого 2018 року ОСББ "Червоний Хутір" провели загальні збори, на яких розглядались питання про обмеження доступу мешканцям квартир та приміщень, які не сплачують за прибудинкову територію, до місць загального користування. Так, на зборах були прийняті рішення про обмеження позивачу доступу до місць загального користування будинку.

Вказані рішення є незаконними, оскільки були допущені суттєві порушення вимог законодавства під час скликання загальних зборів, їх проведення, підрахунку голосів та їх оформлення.

Крім того, положення пункту 8 розділу 3, пункту 3 розділу 6 Статуту ОСББ "Червоний Хутір", якими загальні збори можуть встановлювати інший порядок голосування, прийняття рішень на них та обмежувати співвласників будинку у користування спільним майном будинку, суперечать чинному законодавству.

Посилаючись на викладене, позивач просив суд визнати недійсними положення Статуту ОСББ "Червоний Хутір": абзац 5 пункту 8 розділу 3 "Загальні збори можуть встановлювати інший порядок голосування на зборах та прийняття рішень на них"; пункт 3 розділу 6 "У разі систематичної несплати співвласником встановлених загальними зборами внесків і платежів на утримання, реконструкцію, реставрацію, проведення поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна, а також в разі умисного знищення або пошкодження співвласником спільного майна будинку, загальні збори можуть прийняти рішення про обмеження користування таким співвласником спільним майном

будинку"; визнати недійсними рішення загальних зборів ОСББ "Червоний Хутір"оформлені протоколами № 5 від 13 листопада 2017 року, № 6 від 5 грудня 2017 року та № 7 від 15 лютого 2018 року.

Рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 23 червня 2020 року у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

У поданій апеляційній скарзі ОСОБА_1 , посилаючись на неправильне застосування норм матеріального і порушення норм процесуального права, просить рішення суду першої інстанції скасувати і ухвалити нове рішення про задоволення позову. Скаржник зазначає, що положення пункту 8 розділу 3 Статуту ОСББ, яким закріплено право загальних зборів встановлювати порядок голосування та прийняття рішень, суперечить частині 14 статті 10 Закону України "Про обєднання співвласників багатоквартирного будинку"; рішення загальних зборів щодо обмеження співвласників будинку, які мають заборгованість перед ОСББ, у користуванні спільним майном будинкусуперечить статті 17 Закону України "Про обєднання співвласників багатоквартирного будинку" на що суд першої інстанції також не звернув уваги; на загальних зборах співвласників будинку приймались рішення, які не були включені до порядку денного, що є порушенням регламенту проведення зборів; суд дійшов помилкового висновку про обізнаність позивача про проведення загальних зборів, оскільки на підтвердження цього відповідачем належних доказів надано не було; результати голосування були оформлені неналежним чином, оскільки навіть відповідач визнав, що підписи ставилися від імені інших осіб (хтось із батьків - за дітей, один з подружжя за іншого, тощо); суд не надав оцінку доводом позивача щодо фальсифікації протоколу загальних зборів від 13 листопада 2017 року № 5.

У відзиві на апеляційну скаргу ОСББ "Червоний Хутір" зазначає про необґрунтованість доводів апеляційної скарги та просить залишити рішення суду першої інстанції без змін.

Розглянувши справу в межах доводів апеляційних скарг, перевіривши законність і обґрунтованість ухваленого рішення в цій частині, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з таких підстав.

Судом установлено, що ОСОБА_1 є співвласником нежитлового приміщення на першому поверсі, літера А, загальною площею 439,9 кв.м, в будинку АДРЕСА_1 . У вказаному будинку створено ОСББ "Червоний Хутір".

13 листопада 2017 року проведені загальні збори співвласників ОСББ "Червоний Хутір" на яких серед іншого прийнято рішення, оформлене протоколом № 5, про обмеження доступу мешканцям квартир та приміщень, що не сплачують за прибудинкову територію до місць загального користування.

5 грудня 2017 року проведені позачергові загальні збори співвласників ОСББ "Червоний Хутір" на яких також було прийнято рішення, оформлене протоколом № 6, про обмеження доступу до місць загального користування всім боржникам за не сплату на утримання прибудинкової території.

15 лютого 2018 року на загальних зборах ОСББ "Червоний Хутір" на яких прийнято, серед іншого, рішення, оформлене протоколом № 7, про додаткове попередження боржників, що не сплачують за утримання будинку та прибудинкової території про те, що діють та будуть продовжувати діяти обмеження доступу до місць загального користування.

Зазначеними рішеннями загальних зборів ОСББ "Червоний Хутір" ОСОБА_1 обмежено доступ до місць загального користування у будинку АДРЕСА_1 .

Ухвалюючи рішення про відмову у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що рішення загальних зборів прийняті з дотриманням законодавства та не порушують прав і законних інтересів позивача, а підстави для визнання окремих пунктів Статуту ОСББ недійсними відсутні.

Проте з таким висновком погодитися неможна.

Відповідно до вимог статті 15 ЦПК України суди розглядають в порядку цивільного судочинства справи щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин, а також з інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства.

Пунктом 3 частини 1 статті 20 ГПК України встановлено, що господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку із здійсненням господарської діяльності (крім справ, передбачених частиною другою цієї статті), та інші справи у визначених законом випадках, зокрема, справи у спорах, що виникають з корпоративних відносин, в тому числі у спорах між учасниками (засновниками, акціонерами, членами) юридичної особи або між юридичною особою та її учасником (засновником, акціонером, членом), у тому числі учасником, який вибув, пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності такої юридичної особи, крім трудових спорів.

Законом України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" (далі - Закон) визначено, що правові та організаційні засади створення, функціонування, реорганізації та ліквідації об`єднань власників житлових та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку, захисту їхніх прав та виконання обов`язків щодо спільного утримання багатоквартирного будинку.

Відповідно до частини 2 статті 1 Закону об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (далі - об`єднання) - юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна

Частиною 2 та 8 статті 4 Закону встановлено, що об`єднання створюється як непідприємницьке товариство для здійснення функцій, визначених законом. Порядок надходження і використання коштів об`єднання визначається цим Законом та іншими законами України. Об`єднання є неприбутковою організацією і не має на меті одержання прибутку для його розподілу між співвласниками.

Згідно з частиною 1 статті 85 ЦК України непідприємницькими товариствами є товариства, які не мають на меті одержання прибутку для його наступного розподілу між учасниками.

Загальні збори учасників товариства мають право приймати рішення з усіх питань діяльності товариства, у тому числі і з тих, що належать до компетенції інших органів товариства. Загальні збори товариства своїм рішенням створюють виконавчий орган та встановлюють його компетенцію і склад (частина 1 статті 98, частина 1 статті 99 ЦК України).

Отже, зазначений Закон визначає ОСББ як юридичну особу, створену власниками для сприяння використання їх власного майна, управління, утримання і використання неподільного та загального майна.

Позивач є співвласником нежитлового приміщення в багатоквартирному будинку, а спір стосується захисту його права як співвласника майна багатоквартирного будинку, порушеного, на думку позивача, проведенням загальних зборів ОСББ та ухваленими на них рішеннями.

Ураховуючи викладене, даний позов не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, а повинен розглядатися в порядку господарського судочинства.

Аналогічна правова позиція щодо застосування матеріальних норм права викладена в постановах Великої Палати Верховного Суду від 20 вересня 2018 року у справі № 813/6286/15 (провадження № 11-576апп18), від 6 лютого 2019 року у справі № 462/2646/17 (провадження № 11-1272апп18), від 2 жовтня 2019 року у справі № 501/1571/16-ц (провадження № 14-472цс19) та постанові Верховного Суду від 1 квітня 2020 року у справі № 711/10310/17-ц (провадження № 61-42687св18).

Оскільки справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, відповідно до статті 377 ЦПК України рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню із закриттям провадження у справі.

Відповідно до частини 1 статті 377 ЦПК України судове рішення першої інстанції, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню в апеляційному порядку повністю або частково з закриттям провадження у справі або залишенням позову без розгляду у відповідній частині з підстав, передбачених статтями 255 та257 цьогоКодексу.

Згідно з пунктом 1 частини 1 статті 255 ЦПК України суд закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

При цьому, відповідно до частини 1 статті 256 ЦПК України якщо провадження у справі закривається з підстави, визначеної пунктом 1 частини 1 статті 255 цього Кодексу, суд повинен роз`яснити позивачеві, до юрисдикції якого суду віднесено розгляд справи. Суд апеляційної або касаційної інстанції повинен також роз`яснити позивачеві про наявність у нього права протягом десяти днів з дня отримання ним відповідної постанови звернутися до суду із заявою про направлення справи за встановленою юрисдикцією, крім випадків об`єднання в одне провадження кількох вимог, які підлягають розгляду в порядку різного судочинства. Заява подається до суду, який прийняв постанову про закриття провадження у справі.

Оскільки Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ вирішив на підставі пункту 1 частини 1 статті 255 ЦПК України закрити провадження у справі, то він відповідно до частини 1 статті 256 ЦПК України роз`яснює позивачеві його право протягом десяти днів з дня отримання цієї постанови звернутися до Київського апеляційного суду із заявою про направлення справи до відповідного суду господарської юрисдикції.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 15 квітня 2020 року в справі № 758/8634/17 (провадження № 61-41316св18).

Керуючись статтями 367, 374, 377, 381-384 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Рішення Дарницького районного суду міста Києва від 23 червня 2020 року скасувати.

Провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Червоний Хутір" про визнання недійсними рішень загальних зборів та окремих положень статуту об`єднання співвласників багатоквартирного будинку закрити.

Повідомити ОСОБА_1 у, що дана справа підлягає розгляду в порядку господарського судочинства.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена до Верховного Суду шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складений 27 жовтня 2020 року.

Головуючий

Судді: