У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"23" жовтня 2020 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Савлук Т.В., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбута визначення місця проживання малолітніх дітей,-

в с т а н о в и в:

До Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбута визначення місця проживання малолітніх дітей.

Відповідно до предмету позову, позивач просить суд: «Розірвати шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Визначити місце проживання малолітніх дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з матір`ю ОСОБА_1 »

На підставі ухвали Дніпровського районного суду м. Києва від 02 жовтня 2020 року позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбута визначення місця проживання малолітніх дітей, було залишено без руху та надано строк для усунення недоліків не більше ніж десять днів з дня отримання заявником ухвали, оскільки відповідно до предмету позову позивачем пред`явлено дві окремі вимоги немайнового характеру про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дітей, що зумовлює сплату судового збору за кожну позовну вимогу окремо.

Крім того, не надано доказів на підтвердження заявлених позовних вимог в частині визначення місця проживання дітей, а саме: докази, які містять відомості про місце реєстрації та проживання дітей, докази про наявність та/або відсутність у позивача житла на праві приватної власності; акт обстеження житлово-побутових умов за місцем проживання позивача та відповідача, який складений представниками відповідної служби у справах дітей районної державної адміністрації; безпосередньо звернення позивача до відповідної служби у справах дітей районної державної адміністрації з вимогою надати висновок про визначення місця проживання дитини з одним із батьків, як це передбачено ч.4 ст.19 Сімейного кодексу України, інші документи, які характеризують особи сторін по справі (характеристики з місця роботи та місця проживання), довідки про майновий стан сторін (довідку про розмір заробітної плати за останні 6 місяців тощо).

22 жовтня 2020 року позивач ОСОБА_1 , на виконання вимог ухвали від 02 жовтня 2020 року, подала заявуз викладенням власної позиції щодо постановлення суддею ухвали про надання строку для усунення недоліків, та окремо подала оригінал платіжного документу про сплату судового збору в розмірі 840,80 грн. за вимогу немайнового характеру (розірвання шлюбу).

Вивчивши подану до суду заяву про усунення недоліків, суддя приходить до висновку, що позивач не виконала вимоги суду в частині долучення доказів сплати судового збору, відповідно до заявлених вимог, та не долучила наявні докази на підтвердження заявлених вимог щодо визначення місця проживання дітей разом з матір`ю.

Відповідно до ч. 3, 5 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві. Суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку про наявні підстави для повернення позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбута визначення місця проживання малолітніх дітей.

Частиною 7 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Так, згідно з п. 2 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі: повернення заяви або скарги.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 185, 353, 354 ЦПК України, суд -

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбута визначення місця проживання малолітніх дітей, вважати неподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Відповідно до положень ч.1 та ч.2 ст.354 Цивільного процесуального кодексу України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Відповідно до п. 15.5 Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України в редакції Закону № 2147-VIII від 03.10.2017, апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

С у д д я: