СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
ун. № 759/9616/20
пр. № 2/759/4246/20
23 вересня 2020 року м. Київ
Святошинський районний суд м. Києва
у складі: головуючого судді Ул`яновської О.В.,
секретаря судового засідання Гродського П.В.,
за участю: позивача ОСОБА_1 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовними вимогами ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Головне територіальне управління юстиції у м. Києві про визнання права власності в порядку спадкування,
у червні 2020 р. до Святошинського районного суду м. Києва надійшла вищезазначена позовна позивач просить суд визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) право власності на 1/4 частину квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 67,4 кв.м у порядку спадкування за законом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 бабусі ОСОБА_3 , син якої та батько ОСОБА_1 - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , з якої 1/6 частина належала померлій ОСОБА_3 та 1/2 частка квартири належала її чоловіку ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , спадкоємцем якого була його дружина ОСОБА_3 , яка прийняла спадщину, але не оформила своїх спадкових прав.
Позовні вимоги обгрунтовує тим, що заявник народився у м. Києві та постійно є зареєстрованим та проживає за адресою: АДРЕСА_2 його батьком є ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 у свою чергу його батьками були ОСОБА_5 та ОСОБА_3 , які мешкали за адресою: АДРЕСА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 помер дідусь позивача та ІНФОРМАЦІЯ_2 померла бабуся, яка до нотаріальної контори із заяви про прийняття спадщини не зверталася, крім цього про смерть бабусі позивачу стало відомо лише у вересні 2019 р., а тому він одразу подав заяву до Першої КДНК про прийняття спадщини, однак ним було пропущено шестимісячний строк для прийняття спадщини на підставі чого він звернувся до Святошинського районного суду м. Києва із позовом про надання додаткового строку для прийняття спадщини та рішенням Святошинського районного суду м. Києва від 19.03.2020 вказаний позов було задоволено у зв`язку із чим позивач звернувся до Першої КДНК із заявою про право на спадщину за законом, однак йому було видано відмову, оскільки не надано документу, що посвідчує право власності на частку квартири.
Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 12.06.2020 відкрито загальне позовне провадження (а.с. 57).
Ухвалою суду від 23.09.2020 закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду (а.с. 63).
Позивач у судовому засіданні позовні вимоги підтримав у повному обсязі, посилаючись на обставини викладені у позовній заяві, просив задовольнити у повному обсязі.
Відповідач та третя особа у судове засідання не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, причини неявки суд не повідомили, заяви про розгляд справи за відсутності сторони по справі до суду не надходило (а.с. 60, 62).
Згідно ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
Суд вважає за можливе розглядати справу у відсутності відповідача на підставі наявних у справі доказів згідно п. 1 ч. 1 ст. 280 ЦПК України в порядку заочного розгляду справи.
Суд, всебічно з`ясувавши обставини, на які позивач посилається як на підставу своїх вимог, підтверджених доказами, які були досліджені в судовому засіданні, вважає встановленими такі факти та відповідні їм правовідносини.
Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Відповідно до ч. 3 ст. 12, ч.ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_4 помер ОСОБА_5 (а.с. 13).
ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_3 , яка була матір`ю ОСОБА_4 , що помер ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с. 14, 15).
У свою чергу ОСОБА_4 згідно свідоцтва про народження є батьком позивача ОСОБА_1 (а.с. 10).
Згідно свідоцтва про право власності на житло від 30.07.1998 виданого КП «Київтрактородеталь» ОСОБА_5 , ОСОБА_3 та ОСОБА_2 квартира АДРЕСА_1 належала на праві спільної часткової власності (а.с. 16).
04.10.2019 ОСОБА_1 звернувся до Першої КДНК із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом (а.с. 17).
19.03.2020 рішенням Святошинського районного суд м. Києва ОСОБА_1 визначено додатковий строк для прийняття спадщини за законом після смерті його бабусі ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 та дідуся ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 терміном на три місяці (а.с. 20-23).
Згідно звіту про незалежну оцінку трикімнатної квартири АДРЕСА_1 встановлено, що її ринкова вартість становить 1566942 грн 16 коп. (а.с. 24-41).
Постановою від 29.04.2020 державного нотаріуса Першої КДНК було відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті бабусі ОСОБА_3 ,. син якої та батько ОСОБА_1 - ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 на 1/4 частку квартири АДРЕСА_1 з якої 1/6 частка належала померлій ОСОБА_3 та 1/2 належала ОСОБА_5 , спадкоємецм якого була його дружина ОСОБА_3 , яка прийняла спадщину, але не оформила своїх спадкових прав у зв`язку з ненаданням документа, що посвідчує право власності спадкодавця на частку квартири (а.с. 18).
Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 Цивільного кодексу України).
Згідно ч. 1 ст. 328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів.
Стаття 1216 ЦК України визначає поняття спадкування - це перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
У відповідності до ст.1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Як встановлено судом, що позиваечм було прийнято спадкове після смерті йогро бабусі, однак після звернення п до державного нотаріуса йому було відмовлено, оскільки відсутній документ, що посвідчує право власності спадкодавця на частку квартири.
Оцінюючи зібрані по справі докази в їх сукупності та співставленні, належності, допустимості, достовірності кожного доказу окремо, а також їх достатності та взаємному зв`язку, враховуючи те, що право власності на спірну квартиру виникло у спадкодавця у встановленому законом порядку, суд визнає позовні вимоги обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 16, 328, 1218, 1233, 1258, 1268, 1269, 1270, 1297, 1299 ЦК України, ст.ст. 12, 13, 48, 76-82, 141, 229, 259, 263-265, 268, 273, 280-283, 353 ЦПК України, -
позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Головне територіальне управління юстиції у м. Києві про визнання права власності в порядку спадкування задовольнити.
Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) право власності на 1/4 частину квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 67,4 кв.м у порядку спадкування за законом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 бабусі ОСОБА_3 , син якої та батько ОСОБА_1 - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , з якої 1/6 частина належала померлій ОСОБА_3 та 1/2 частка квартири належала її чоловіку ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , спадкоємцем якого була його дружина ОСОБА_3 , яка прийняла спадщину, але не оформила своїх спадкових прав.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги через Святошинський районний суд м. Києва до апеляційного суду у межах територіальної юрисдикції яких перебуває місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 цього Кодексу.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Позивач має право оскаржити заочне рішення до Апеляційного суду м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя: О.В. Ул`яновська
Повний текст судового рішення складено 29.09.2020.