У х в а л а

28 жовтня 2020 року м. Житомир

Суддя Богунського районного суду м. Житомира Перекупка І.Г., вирішуючи питання про відкриття провадження у цивільній справі за позовом поданим представником ОСОБА_1 ОСОБА_2 до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В :

Представник позивача звернувся до суду з позовом, в якому просить визнати поважними причини пропуску строку прийняття спадщини та визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , додатковий строк шість місяців, який буде достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті спадкодавця ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 в м. Хрустальний Луганської області.

Крім того, представником позивача подано клопотання про відстрочення сплати судового збору. В обґрунтування клопотання зазначив, що не має можливості сплатити судовий збір в розмірі 840,80 грн., оскільки перебуває у скрутному матеріальному становищі.

З позовної заяви вбачається, що позивачем не дотриманні норми цивільного процесуального права України чинного на день звернення позивачки до суду, а саме ст. 175 ЦПК, тому позивачу пропонується подати до суду уточнену позовну заяву з виправленими недоліками.

В порушення вимог п.5 ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява не містить викладу обставин, за яких позивач вважає, що Головне Управління Пенсійного Фонду України в Житомирській області має відповідати за цим позовом, тобто є належним відповідачем у справі.

Зі змісту позову вбачається, що позивач є єдиним спадкоємцем за законом померлої, заповіт померлою не складався, однак відповідачем у справі визначено Головне управління Пенсійного фонду України в Житомирській області, що не відповідає нормам законодавства у справах про спадкування.

Відповідно до статті 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця (ч.1). Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого майна (ч.2). В особливих випадках місце відкриття спадщини встановлюється законом (ч.3) (це положення було доповнено Законом від 12.02.2015 № 189-VІІІ, який набув чинності 04.03.2015).

Зокрема питання щодо місця відкриття спадщини, що знаходиться на непідконтрольній Україні території, врегульовано статтею 11-1 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України» та статтею 9-1 Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції».

Відповідно до вказаних норм, у разі якщо останнім місцем проживання спадкодавця є тимчасово окупована територія або населений пункт, на території якого органи державної влади тимчасово не здійснюють або здійснюють не в повному обсязі свої повноваження, затверджений рішенням Кабінету Міністрів України, місцем відкриття спадщини є місце подання першої заяви, що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, спадкоємців, виконавців заповіту, осіб, заінтересованих в охороні спадкового майна, або вимоги кредиторів.

За роз`ясненнями п.24 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2018 р. «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом (абз.1). Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини (абз.2).

Відповідно до ч.1 ст.10 Закону України «Про місцеве самоврядування», сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.

З позовної заяви вбачається, що позивач з метою отримання свідоцтва про право на спадщину за законом звертався до приватного нотаріуса Бахмутського міського нотаріального округу Донецької області, який знаходиться у м. Бахмут, Донецької області.

Відповідно до ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Як вбачається з позовної заяви, доказів, які вказують на скрутне матеріальне становище позивачем не надано, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання про відстрочення сплати судового збору.

У відповідності до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч.1 ст.4 ЗУ «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі

Позивачем заявлено вимогу немайнового характеру, при цьому не сплачено судовий збір.

Відповідно до абз. 2 пп. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Прожитковий мінімум для працездатних осіб визначений ст. 7 Закону України «Про державний бюджет на 2020 рік» та станом на 1 січня 2020 року становить 2102 гривні. Отже, за одну вимогу немайнового характеру, сума судового збору становить 840,80 грн.

Відповідно до ч. 3 Постанови Пленуму ВССУ з розгляду цивільних та кримінальних справ від 17.10.2014 №10, в разі якщо сплата судового збору згідно з вимогами закону є обов`язковою, то наслідком недотриманні цієї умови є залишенні позовної заяви без руху.

Тому, позивачу необхідно сплати судовий збір за подання заяви немайнового характеру в розмірі 840,80 грн.

Виходячи з вищезазначеного і відповідно до ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175, 177 ЦПК України, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків. В разі невиконання вимог, вказаних в ухвалі про залишення позовної заяви без руху, позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачеві.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 258, 260 ЦПК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

В задоволенні клопотання представником ОСОБА_1 ОСОБА_2 про відстрочення сплати судового збору, відмовити.

Позовну заяву подану представником ОСОБА_1 ОСОБА_2 до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення копії ухвали суду для усунення зазначених в ній недоліків.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовну заяву буде визнано неподаною та повернуто позивачу зі всіма доданими документами.

Ухвала в частині розміру судових витрат може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не були вручені у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя І.Г. Перекупка