Єдиний унікальний номер: 379/222/20
Провадження № 2/379/233/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 жовтня 2020 року Таращанський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Зінкіна В.І.,

за участю секретаря судового засідання Штельмах А.А.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Тараща, в порядку загального позовного провадження, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа без самостійних вимог: Таращанський районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Київ) про оспорювання батьківства та виключення відомостей про батьківство з актового запису про народження дітей,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з даним позовом і просить суд виключити відомості про нього як батька з актового запису № 62 від 27.05.2016 року про народження ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 та з актового запису № 108 від 01.08.2017 року про народження ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 , вчинених Таращанським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області.

В обґрунтування позову зазначає, що він з відповідачкою перебувають у шлюбі. В шлюбі у них народилося троє дітей. На даний час він бажає шлюб розірвати. Подальше спільне життя і збереження шлюбу стало неможливим. В приватній розмові відповідачка повідомила йому, що він не є біологічним батьком відносно двох їх дітей: сина ОСОБА_5 та дочки ОСОБА_6 .

Сумніваючись в біологічному спорідненні з дітьми, не маючи можливості вирішити цей спір в позасудовому порядку, позивач для захисту своїх прав сімейного характеру звернувся до суду з даним позовом.

Позивач та його представник у підготовче судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належно. Позивач подав заяву про розгляд справи без його участі. Позов підтримує та просить його задовольнити. Судові витрати залишає за собою.

Відповідачка у підготовче судове засідання не з`явилася, подала заяву про розгляд справи у її відсутність. Позов визнала та не заперечує проти його задоволення.

Представник третьої особи - Таращанського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) у підготовче судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справ повідомлений належним чином, правом подавати пояснення щодо позову не скористався. Подав до суду заяву про розгляд справи без його участі. Заяву визнає у повному обсязі та не заперечує щодо її задоволення.

Суд, вивчивши матеріали справи, вважає, що визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Відповідно до вимог ч. ч. 1, 4 ст. 206 ЦПК України відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд, за наявності для того законних підстав, ухвалює рішення про задоволення позову.

На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі обставини справи та, перевіривши їх наданими доказами, суд дійшов такого висновку.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка є невід`ємною частиною національного законодавства, кожна людина при визначенні її громадянських прав і обов`язків має право на справедливий судовий розгляд. У пункті 35 рішення від 12 березня 2009 року у справі «Плахтєєва та Плахтєєв проти України» (заява № 20347/03; рішення від 12 березня 2009 року) Європейський суд з прав людини вкотре наголосив на гарантованому кожній особі праві на звернення до суду з позовом щодо її прав та обов`язків цивільного характеру.

Згідно з ч. 1 ст. 4, ч. 1 ст. 5 ЦПК України, кожна особа має право у порядку, встановленим цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів, а суд, здійснюючи правосуддя, захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

В силу положень ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, у межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Пленум Верховного Суду України у пункті 11 постанови «Про судове рішення у цивільній справі» від 18.12.2009 року № 11 роз`яснив, що у мотивувальній частині рішення слід наводити дані про встановлені судом обставини, котрі мають значення для справи, їх юридичну оцінку та визначені відповідно до них правовідносини, а також оцінку усіх доказів.

Виходячи із наведених вище процесуальних норм, практики та роз`яснень, суд, перевіряючи порушення прав позивача сімейного характеру, встановив наступні обставини справи та відповідні їм правовідносини.

03 вересня 2005 року сторони зареєстрували шлюб у відділі реєстрації актів цивільного стану Таращанського районного управління юстиції у Київській області, актовий запис № 95 (а.с.10). У шлюбі в них народилося троє дітей: ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_5 (а.с.11-13). Після довгих років шлюбу, виявилося, що сторони мають різні характери та зовсім протилежні погляди на сімейне життя. На даний час позивач бажає шлюб розірвати. Подальше спільне життя і збереження шлюбу стало неможливим.

Від відповідачки позивач дізнався, що він не є біологічним батьком відносно двох їх дітей: сина ОСОБА_5 та дочки ОСОБА_6 .

В зв`язку з викладеним вище, сумніваючись в біологічному спорідненні з дітьми, не маючи можливості вирішити цей спір в позасудовому порядку, позивач для захисту своїх прав сімейного характеру звернувся до суду з даним позовом.

Ухвалою суду від 18.05.2020 у даній справі було призначено судово-біологічну (судово-генетичну) експертизу.

Згідно висновку генотипоскопічного дослідження №26904 від 05.082020, проведеного Медико-генетичним центром «МАМА ПАПА» біологічне батьківство учасника « ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 » відносно учасника « ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 » та відносно учасника « ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 » в рамках проведеного дослідження, виключається. Ймовірність батьківства в обох випадках складає - 0% (а.с.50-68).

Окрім того, відсутність кровного споріднення між позивачем та малолітніми ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та Владою, ІНФОРМАЦІЯ_5 , підтверджується і самою відповідачкою (заява про визнання позову в повному обсязі).

Вказані обставини встановлено з матеріалів справи.

Згідно ч. 2, ч. 3 ст. 136 СК України у разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною, суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття.

Пунктом 11 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» від 15.05.2006 року №3 встановлено, що судам слід ураховувати, що відповідно до ст. 136 СК оспорювання батьківства можливе тільки після реєстрації народження дитини і до досягнення нею повноліття, а в разі її смерті не допускається. Оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень (ст. 136 СК), - шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини, а також жінка, котра народила дитину в шлюбі (ст. 138 СК), - звернувшись із позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка як батька дитини. Предметом доказування у таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорюваних відомостей з актового запису про народження дитини. Особа, яка у момент реєстрації її батьком дитини знала, що не є таким, а також особа, котра дала згоду на штучне запліднення своєї дружини, не мають права оспорювати батьківство. Для вимог чоловіка про виключення відомостей про нього як батька з актового запису про народження дитини позовної давності не встановлено, а для вимог жінки про виключення з цього запису відомостей про її чоловіка як батька позовна давність становить один рік і її перебіг починається з дня реєстрації дитини.

Позивач звернувся до суду з даним позовом після реєстрації народження дітей і до досягнення ними повноліття.

За правилами ст. 134 СК України на підставі заяв осіб, зазначених у статті 126 цього Кодексу, або рішення суду орган державної реєстрації актів цивільного стану вносить відповідні зміни до актового запису про народження, складеного органами державної реєстрації актів цивільного стану України, та видає нове Свідоцтво про народження.

Відповідно до п. п. 20 п. 1 Розділу III Правил реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18.10.2000 року № 52/5, при вирішенні судом спорів про визнання батьківства, материнства, оспорювання батьківства чи материнства, встановлення фактів батьківства та материнства зміни до актових записів про народження вносяться відповідно до законодавства, яке регулює порядок внесення змін до актових записів цивільного стану.

Пунктами 2.13 та 2.13.1 Наказу Міністерства Юстиції України від 12.01.2011 року № 96/5 «Про затвердження Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання» встановлено, що підставою для внесення змін в актові записи цивільного стану є: рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану.

Враховуючи вищенаведені обставини, оцінивши наявні у справі докази, суд дійшов висновку, що заявлені вимоги є законними та обґрунтованими, а тому позов підлягає задоволенню в повному обсязі.

За бажанням позивача, понесені ним судові витрати суд залишає за ним.

Враховуючи наведене, керуючись статтями 3, 4, 12, 13, 19, 81, 142, 200, 206, 247, 258, 259, 263-265, 268, 352, 354-355 ЦПК України, статтями 134, 136 СК України, суд,

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа без самостійних вимог: Таращанський районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Київ) про оспорювання батьківства та виключення відомостей про батьківство з актового запису про народження дітей - задовольнити повністю.

Виключити з актового запису № 62 від 27 травня 2016 року про народження ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , вчиненого Таращанським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області, запис про ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 як батька дитини.

Виключити з актового запису № 108 від 01 серпня 2017 року про народження ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 , вчиненого Таращанським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області, запис про ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , як батька дитини.

Сторони та інші учасники справи:

позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ;

відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 ;

третя особа: Таращанський районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Київ), , місцезнаходження: вул. Шевченка, 28, м. Тараща Київської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його складення до Київського апеляційного суду.

Відповідно до п. 3 розділу ХІІ Прикінцевих положень Цивільного процесуального кодексу України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

У відповідності до п.п. 15.5) п. 15 розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України в редакції, яка набрала чинності з 15.12.2017, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Таращанський районний суд Київської області.

Головуючий:В. І. Зінкін