Ухвала

24 січня 2020 року

м. Київ

справа № 646/4689/18

провадження № 61-832ск20

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Карпенко С. О., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Червонозаводського районного суду м. Харкова від 11 жовтня 2019 року та постанову Харківського апеляційного суду від 10 грудня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - Перша Харківська державна нотаріальна контора, про визнання свідоцтва про право на спадщину за заповітом не правовстановлюючим документом, визнання недійсним дублікату свідоцтва про право на спадщину за заповітом та визнання права власності на майно,

ВСТАНОВИВ:

2 січня 2020 року подана касаційна скарга ОСОБА_1 на рішення Червонозаводського районного суду м. Харкова від 11 жовтня 2019 року та постанову Харківського апеляційного суду від 10 грудня 2019 року, повний текст якої складено 11 грудня 2019 року.

Згідно з частиною першою статті 9 Цивільного процесуального кодексу (далі - ЦПК) України цивільне судочинство в судах провадиться державною мовою.

Відповідно до частини першої статті 10 Конституції України державною мовою в Україні є українська мова.

У рішенні Конституційного Суду України від 14 грудня 1999 року№ 10-рп/99 (справа № 1-6/99) зазначено, що українська мова як державна є обов`язковим засобом спілкування на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади та органами місцевого самоврядування (мова актів, роботи, діловодства, документації тощо), а також в інших публічних сферах суспільного життя, які визначаються законом (частина п`ята статті 10 Конституції України).

З огляду на зазначене касаційна скарга повинна бути викладена державною (українською) мовою, проте ця вимога заявником не додержана.

За таких обставин заявнику необхідно подати до Верховного Суду виправлену касаційну скаргу, викладену державною мовою і оформлену у відповідності до вимог статті 392 ЦПК України, та надати копії виправленої касаційної скарги відповідно до кількості учасників справи.

Згідно з пунктом 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду касаційної скарги на рішення суду судовий збір справляється у розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви в розмірі оспорюваної суми.

Заявником до касаційної скарги доданоклопотання про зменшення розміру судового збору у зв`язку з скрутним майновим станом. ОСОБА_1 надала копію пенсійного посвідчення серії НОМЕР_1, копію довідки щодо нарахування їй пенсії за віком за період з січня 2018 року по грудень 2018 року, копію довідки, виданої Комунальним закладом охорони здоров`я «Харківська міська клінічна лікарня № 13», та копії двох квитанцій.

Відповідно до частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

ОСОБА_1 не додала належних доказів, які б свідчили про те, що її майновий стан унеможливлює сплату судового збору за подання скарги у встановленому розмірі, тому клопотання заявника не підлягає задоволенню.

Варто зазначити, що відмова у задоволенні клопотання про зменшення розміру судового збору за подання касаційної скарги не може вважатися обмеженням доступу до суду у розумінні пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини.

Як убачається зі змісту оскаржуваних судових рішень та змісту касаційної скарги, ОСОБА_1 заявлено дві вимоги немайнового характеру та одну вимогу майнового характеру.

Згідно з підпунктом 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» у редакції, чинній на час подання позову, за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору становила 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (704,80 грн).

Тому ОСОБА_1 за подання касаційної скарги необхідно сплатити судовий збір у розмірі 2 819,20 грн (1 409,60(704,80*2)х200%), про що надати відповідний документ або документ, що підтверджує підстави звільнення її від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» у редакції, чинній на час подання позову, за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становила 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (704,80 грн) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (8 810 грн).

Розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майновизначається з урахуванням вартості спірного майна. Ціна позову визначається на день подання позову і саме з такої ціни позову визначається розмір судового збору, що підлягає сплаті.

Подана касаційна скарга та зміст оскаржуваних судових рішень не містять відомостей щодо ціни позову, що унеможливлює визначення розміру судового збору.

За таких обставин заявнику необхідно сплатити судовий збір за подання касаційної скарги за вимогу майнового характеру, виходячи із 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви майнового характеру, яка становила 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (704,80 грн) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (8 810 грн). Судовий збір у розмірі 704,80 грнсплачувався за подання до суду позовної заяви майнового характеру у разі, якщо 1 відсоток ціни позову становив менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а у розмірі 8 810 грн - якщо 1 відсоток ціни позову становив більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Судовий збір за подання касаційної скарги має бути зараховано за платіжними реквізитами: отримувач коштів - УК у Печер. р-ні/Печерс. р-н/22030102, код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 38004897, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) - 899998, номер рахунку отримувача (стандарт IBAN) - UA0026007, код класифікації доходів бюджету - 22030102, найменування податку, збору, платежу - «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

Оскільки касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 ЦПК України, вона відповідно до частини другої статті 393 ЦПК України залишається без руху.

Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про зменшення розміру судового збору у даній справі.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Червонозаводського районного суду м. Харкова від 11 жовтня 2019 року та постанову Харківського апеляційного суду від 10 грудня 2019 року залишити без руху.

Надати заявнику десять днів з дня вручення копії цієї ухвали для усунення зазначених недоліків.

У разі невиконання у встановлений судом строк вимог цієї ухвали скарга вважатиметься неподаною і буде повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С. О. Карпенко