Справа № 303/4884/18
П О С Т А Н О В А

Іменем України

15 жовтня 2020 року м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд у складі:

головуючої - судді Кожух О.А.,

суддів - Бисаги Т.Ю. Куштана Б.П.,

за участі секретаря - Кухта М.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , в інтересах яких діє адвокат Олексик Іван Іванович, на рішення Мукачівського міськрайонного суду від 17 квітня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , Державного підприємства «Сетам», Мукачівського міського відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Закарпатської області, треті особи: орган опіки та піклування виконавчого комітету Мукачівської міської ради, ОСОБА_5 про визнання недійсними електронних торгів, протоколу проведення електронних торгів та свідоцтва про право власності, -

в с т а н о в и л а :

У серпні 2018 року ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , яка діє у своїх інтересах та в інтересах малолітньої доньки ОСОБА_3 , звернулися до суду із позовом до ОСОБА_4 , Державного підприємства «Сетам», Мукачівського МВ ДВС ГТУЮ у Закарпатської області, треті особи: орган опіки та піклування виконавчого комітету Мукачівської міської ради, ОСОБА_5 про визнання недійсними електронних торгів, протоколу проведення електронних торгів та свідоцтва про право власності.

Позовні вимоги мотивовано тим, що у провадженні Мукачівського МВ ДВС перебуває виконавче провадження з примусового виконання виконавчого листа № 1/303/107/13, виданого 28.10.2013 Мукачівським міськрайонним судом, про стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_5 100 000 грн. моральної шкоди.

19.12.2013 головним державним виконавцем Мукачівського МВ ДВС Гонак М.М. накладено арешт на все майно боржника ОСОБА_1 , який відбуває покарання і знаходиться в місцях позбавлення волі.

На виконання постанови про накладення арешту від 11.07.2014 державним виконавцем складено акт опису та арешту будинку АДРЕСА_1 , відповідно до якого вартість будинку станом на день оцінки - 16.02.2015 - становить 456 122 грн.

У подальшому реалізацію арештованого майна здійснено шляхом проведення електронних торгів, організатором яких було ДП «Сетам».

12.08.2015 електронні торги з продажу арештованого будинку (лот № 85554 ) не відбулися, оскільки від жодного учасника не надійшла цінова пропозиція, що стверджується протоколом № 108795 від 12.08.2015.

03.09.2015 головним державним виконавцем Гонак М.М. при примусовому виконанні виконавчого листа №1/303/107/13 здійснено уцінку будинку на 10% до розміру 410 509,80 грн.

08.10.2015 другі електронні торги з продажу арештованого будинку (лот № 97466 ) не відбулися, внаслідок відсутності допущених учасників торгів, що стверджується протоколом № 120629 від 08.10.2015.

28.10.2015 головним державним виконавцем будинок вдруге уцінено будинок на 35% до розміру 296 479,30 грн.

18.12.2015 проведено (треті) електронні торги (лот 111493, протокол 135066), у яких прийняло участь 5 учасників, де переможцем стала ОСОБА_4 , яка придбала майно за 314 268,07 грн.

29.12.2015 приватним нотаріусом Мукачівського міського нотаріального округу Біловар І.О. їй видано Свідоцтво за 33777, яке зареєстровано в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.

Після цього, новий власник будинку ОСОБА_4 звернулася до суду з позовом про визнання мешканців будинку АДРЕСА_1 такими, що втратили право користування будинком та виселення.

За результатом розгляду спору заочним рішенням Мукачівського міськрайонного суду від 01.08.2017 у справі 303/956/17 позов ОСОБА_4 - задоволено. Визнано ОСОБА_6 , ОСОБА_2 та її малолітню дитину - ОСОБА_3 , такими що втратили право користування житлом та виселено з будинковолодіння АДРЕСА_1 .

Вказували, що дане рішення оскаржено ОСОБА_2 в апеляційному порядку та законної сили не набрало.

Зазначали, що реалізація арештованого будинку могла бути проведена виключно за умови попередньої згоди органу опіки та піклування, що вимагав п. 4.5.9 Інструкції з організації примусового виконання рішень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України № 512/5 від 02.04.2012, та вказували, що внаслідок наведених дій малолітня ОСОБА_3 , 2014 року народження, що має право користування спірним будинком, позбавляється єдиного місця проживання без попереднього дозволу органу опіки та піклування.

Також звертають увагу на те, що оцінка спірного майна була проведена 16.02.2015, а електронні торги відбулися 18.12.2015, тобто після закінчення шестимісячного строку чинності звіту, який сплинув 16.08.2015.

Посилаючись на дані обставини, просили: 1) визнати недійсними електронні торги Системи електронних торгів арештованим майном «Сетам» Міністерства юстиції України від 18.12.2015 щодо реалізації будинку АДРЕСА_1 ; 2) визнати недійсним протокол №135066 проведення електронних торгів від 18.12.2015 щодо реалізації будинку; 3) визнати недійсним Свідоцтво про право власності ОСОБА_4 на будинок, видане 29.12.2015 приватним нотаріусом Мукачівського міського нотаріального округу Біловар І.О. та скасувати його державну реєстрацію.

Рішенням Мукачівського міськрайонного суду від 17.04.2019 у задоволенні позову ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , яка діє у своїх інтересах та в інтересах малолітньої доньки ОСОБА_3 - відмовлено.

На це рішення суду подали апеляційну скаргу ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , в інтересах яких діє Олексик І.І . Посилаючись на невідповідність висновків суду обставинам справи та порушення судом норм матеріального й процесуального права, просять скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове про задоволення їхнього позову.

Доводи апеляційної скарги зводяться до того, що позов обґрунтовано двома підставами: порушенням прав малолітньої, яка має право користування житлом, котре було реалізоване на електронних торгах без дозволу органу опіки та піклування, а також порушенням порядку проведення торгів, що полягає у втраті чинності оцінки майна на момент проведення третіх електронних торгів від 18.12.2015; посилаються на те, що втрата чинності оцінки призвела до порушення прав позивачів, оскільки вони мали намір провести оплату з розрахунку ринкової вартості нерухомості. При цьому вказують, що місцевий суд помилково застосував норми, які не були чинними на час торгів та не поширювалися на спірні правовідносини, котрі врегульовані, зокрема, Законом України «Про виконавче провадження» № 606-ХIV та Тимчасовим порядком реалізації арештованого майна шляхом проведення прилюдних торгів, затверджених наказом Міністерством юстиції України від 16 квітня 2014 року N 656/5.

У відзиві на апеляційну скаргу представник ДП «Сетам» просить подану апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції залишити без змін, посилаючись на його законність та обґрунтованість.

Представник відповідача ОСОБА_4 в судовому засіданні апеляційного суду просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення місцевого суду - без змін.

Інші учасники справи та їх представники в судове засідання не з?явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином. ОСОБА_5 просив розглянути справу без його участі, апеляційну справу - відхилити. Представником позивачів, адвокатом Олексик І.І., на електронну адресу апеляційного суду було надіслано заяву, в якій він просив відкласти розгляд справи. Колегія суддів зазначає, що Олексик І.І. неодноразово надсилались клопотання про відкладення попередніх судових засідань з різних причин - двічі - у зв`язку з його хворобою (а.с.223 т. 1, 13 т. 2), у зв`язку з його відрядженням до Національної асоціації адвокатів (а.с.237-238 т.1), і такі клопотання апеляційним судом задовольнялись. Представник відповідачів в черговий раз надіслав до апеляційного суду клопотання про відкладення судового засідання, призначеного на 15 жовтня 2020 року, у зв?язку з тим, перебуває на самоізоляції як контактна особа з хворим на ковід-19. Проте, будь-яких доказів на підтвердження цієї обставин надано не було. Крім того, колегія зазначає, що представник позивачів не був позбавлений можливості взяти участь у судовому засіданні у режимі відоеконференції поза межами приміщення суду, проте не скористався своїм правом

Зважаючи на те, що позиція позивачів апеляційному суду відома, оскільки викладена і позовній заяві та у апеляційній скарзі, у справі достатньо матеріалів для вирішення спору, а тому, відповідно до ч. 2 ст 372 ЦПК України, колегія суддів розглянула справу за відсутності осіб, які не з`явились в судове засідання.

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді, позицію представника відповідача ОСОБА_4 - адвоката Глаголи В.С., перевіривши матеріали справи і обговоривши доводи апеляційної скарги, вважає, що така підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відмовляючи в задоволенні позову, суд першої інстанції виходив із того, що згідно ч. 6 ст. 57 Законом України «Про виконавче провадження» № 1404-VIII від 02.06.2016, що набрав чинності 05.10.2016, у разі якщо строк дійсності звіту про оцінку майна закінчився після передачі майна на реалізацію, повторна оцінка такого майна не проводиться; аналогічні положення містить п. 1 та 2 Розділу ІІ Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 № 2831/5, при цьому вартість майна, визначена у звіті про оцінку майна, є дійсною на період реалізації арештованого майна.

Однак із такими висновками місцевого суду погодитися в повній мірі не можна, оскільки зазначені норми не регулювали правовідносини щодо проведених електронних торгів, які відбулися 18.12.2015, так як Закон України «Про виконавче провадження» № 1404-VIII від 02.06.2016, набрав чинності тільки 05.10.2016, а Порядок реалізації арештованого майна, затверджений наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 № 2831/5 набрав чинності 05.10.2016.

Натомість на час виникнення спірних правовідносин вони врегульовувались Законом України «Про виконавче провадження» № 606-ХIV від 21.04.1999, Тимчасовим порядком реалізації арештованого майна шляхом проведення прилюдних торгів, затверджених наказом Міністерством юстиції України від 16.04.2014 № 656/5, Інструкцією з організації примусового виконання рішень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України № 512/5 від 02.04.2012.

Отже, місцевий суд помилково керувався нормами, які не були чинними на час проведення електронних торгів, що відбулися 18.12.2015, у зв`язку з чим рішення суду в цій частині підлягає зміні.

Велика Палата Верховного Суду в постанові у справі № 910/856/17 від 05.06.2018 та у справі № 725/3212/16-ц від 21.03.2018 дійшла висновків, що набуття майна за результатами електронних торгів є особливим видом договору купівлі-продажу.

Правова природа процедури реалізації майна на електронних торгах полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника електронних торгів, та складанні за результатами їх проведення акта про проведення електронних торгів.

Вказаний акт є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на прилюдних торгах, а отже, є правочином.

Згідно з частиною першою статті 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною вимог, які встановлені частинами першою - третьою та шостою статті 203 цього Кодексу.

Ураховуючи те, що відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав, встановлених частиною першою статті 215 ЦК України.

Нерухоме майно передається на реалізацію з прилюдних торгів за ціною та у порядку, передбаченому Законом України «Про виконавче провадження», при цьому умови, процедура підготовки та порядок проведення торгів з реалізації арештованого нерухомого майна, а також розрахунків за придбане майно й оформлення результатів торгів визначено Тимчасовим порядком реалізації арештованого майна шляхом проведення прилюдних торгів, затверджених наказом Міністерством юстиції України від 16.04.2014 року N 656/5.

Встановлено та з матеріалів справи вбачається, що на виконанні у Мукачівського МВ ДВС перебувало виконавче провадження з примусового виконання виконавчого листа № 1/303/107/13, виданого 28.10.2013 Мукачівським міськрайонним судом, про стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_5 100 000 грн. (а.с. 15)

В рамках виконавчого провадження головним державним виконавцем Гонак М.М. винесено постанову про арешт майна боржника та оголошено заборону його відчуження від 19.12.2013 (а.с.16).

Згідно свідоцтва про право на спадщину за заповітом, виданого державним нотаріусом Петричко Ю.І. від 26.02.1992, ОСОБА_1 отримав у спадок будинок АДРЕСА_1 (а.с.17-18).

Згідно висновку про вартість майна, наданого ТОВ «МР БТІ та ЕО», ринкова вартість будинку за адресою: АДРЕСА_1 станом на 16.02.2015 складає 456 122 грн. (а.с.19).

На виконання постанови про накладення арешту від 11.07.2014 державним виконавцем складено акт опису та арешту будинку АДРЕСА_1 , відповідно до якого вартість будинку станом на день оцінки 16.02.2015 становить 456 122 грн.

У подальшому реалізацію арештованого майна здійснено шляхом проведення електронних торгів, організатором яких було ДП «Сетам».

12.08.2015 електронні торги з продажу арештованого будинку (лот № 85554 ) не відбулися, оскільки від жодного учасника не надійшла цінова пропозиція, що стверджується протоколом № 108795 від 12.08.2015 (а.с. 62).

03.09.2015 головним державним виконавцем Гонак М.М. при примусовому виконанні виконавчого листа №1/303/107/13 здійснено уцінку будинку на 10% до розміру 410 509,80 грн. (а.с. 20).

08.10.2015 другі електронні торги з продажу арештованого будинку (лот № 97466 ) не відбулися, внаслідок відсутності допущених учасників торгів, що стверджується протоколом № 120629 від 08.10.2015 (а.с. 66).

28.10.2015 головним державним виконавцем будинок вдруге уцінено будинок на 35% до розміру 296 479,30 грн. (а.с. 21).

18.12.2015 проведено (треті) електронні торги (лот №111493, протокол 135066), у яких прийняло участь 5 учасників та переможцем стала ОСОБА_4 , яка придбала майно за 314 268,07 грн. (а.с.68-70, 71-72).

29.12.2015 приватним нотаріусом Мукачівського міського нотаріального округу Біловар І.О. видано ОСОБА_4 свідоцтво про придбання майна № 33777, яке зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.

У подальшому новий власник будинку ОСОБА_4 звернулася до суду з позовом про визнання мешканців будинку АДРЕСА_1 такими, що втратили право користування будинком та виселення.

За результатом розгляду спору заочним рішенням Мукачівського міськрайонного суду від 01.08.2017 у справі 303/956/17 позов ОСОБА_4 -задоволено. Визнано ОСОБА_6 , ОСОБА_2 та її малолітню дитину - ОСОБА_3 , такими що втратили право користування житлом та виселено з будинковолодіння АДРЕСА_1 .

Рішенням Апеляційного суду Закарпатської області від 21.08.2018 у справі 303/956/17 апеляційну скаргу ОСОБА_2 задоволено частково, заочне рішення Мукачівського міськрайонного суду від 01.08.2017 у частині визнання малолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такою, що втратила право користування житлом та виселення з будинковолодіння АДРЕСА_1 скасовано, і в цій частині позовних вимог ОСОБА_4 відмовлено. У решті рішення суду залишено без змін.

Як вбачається з Єдиного державного реєстру судових рішень, в касаційному порядку судові рішення у справі № 303/956/17 не оскаржувались.

Рішенням Апеляційного суду Закарпатської області від 21.08.2018, зокрема, встановлено, що вироком Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 08.05.2013 засуджено ОСОБА_1 за вчинення ним злочину, передбаченого ч.1 ст.121 КК України і призначено йому покарання у виді позбавлення волі строком на 5 років, а також стягнуто з ОСОБА_1 в користь ОСОБА_5 100 000 грн. моральної шкоди.

На підставі даного вироку, Мукачівським міськрайонним судом 28.10.2013 виданий виконавчий лист.

У зв`язку з тим, що заборгованість боржником ОСОБА_1 самостійно сплачена не була, 19.12.2013 головним державним виконавцем міського відділу ДВС на підставі ст.57 Закону України «Про виконавче провадження» винесено постанову про арешт майна боржника та оголошення заборони на відчуження, а саме - на будинок, який перебуває у власності ОСОБА_1 за адресою АДРЕСА_1 , лише в межах суми боргу.

Спірний будинок на електронних торгах ДП «СЕТАМ» придбала ОСОБА_4 , про що 29.12.2015 приватним нотаріусом Мукачівського міського нотаріального округу Біловар І.О. видано Свідоцтво, зареєстроване в реєстрі №3777, яким посвідчено, що позивачу належить на праві власності майно, що складається з житлового будинку АДРЕСА_1 , про що свідчить копія витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 29.12.2015.

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є батьками ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що стверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_3 від 04.03.2014 (а.с.12).

ОСОБА_3 , 2014 року народження, є інвалідом групи «А» , що стверджується посвідченням Серії НОМЕР_4 , виданим Мукачівським УПСЗН (а.с.24).

Згідно довідки ТОВ «ІТВ Сервіс Плюс» від 08.07.2017 ОСОБА_1 , ОСОБА_2 (його дружина), ОСОБА_3 (дочка, ІНФОРМАЦІЯ_1 ) та ОСОБА_6 (мати, 1955 р.н.) зареєстровані за адресою: АДРЕСА_1 .

Із довідки виконавчого комітету Мукачівської міської ради про реєстрацію. місця проживання особи вбачається, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрована за цією адресою з 18.12.2015 (а.с. 22) - тобто, в день проведення електронних торгів, за результатами яких будинок було продано.

Згідно п. 4.5.9 Інструкції з організації примусового виконання рішень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України № 512/5 від 02.04.2012 (у редакції на момент передачі нерухомого майна на реалізацію) у разі передачі на реалізацію нерухомого майна, право власності на яке або право користування яким мають діти, необхідний попередній дозвіл органів опіки та піклування, що надається відповідно до закону. Якщо такий дозвіл не надано, державний виконавець звертається до суду, який видав виконавчий документ, із заявою про встановлення або зміну способу і порядку виконання. Якщо судом не встановлено (змінено) спосіб і порядок виконання, державний виконавець продовжує виконання рішення за рахунок іншого майна боржника, а в разі відсутності такого майна повертає виконавчий документ стягувачу з підстави, передбаченої пунктом 2 частини першої статті 47 Закону.

Оскільки, на момент передачі державним виконавцем майна на реалізацію ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не була зареєстрована у спірному будинку (натомість дитина зареєстрована у спірному будинку лише 18.12.2015 - у день проведення третіх електронних торгів), тому державний виконавець не міг мати відомостей про те, що право користування будинком має ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ).

Тобто, на момент передачі нерухомого майна на реалізацію за відсутності підтвердженого права користування будинком у дитини та відсутності у державного виконавця належних і допустимих доказів щодо такого права дитини, були відсутніми підстави для отримання попереднього дозволу органу опіки та піклування.

Крім того, державний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення електронних торгів (у тому числі отримання попереднього дозволу органу опіки та піклування, оцінку майна), а самі електронні торги з реалізації нерухомого майна організовують і проводять спеціалізовані організації, за заявкою державного виконавця.

Так, частиною третьою статті 62 Закону N 606-XIV передбачено, що майно передається на реалізацію за ціною та в порядку, визначеними статтею 58 цього Закону.

Частинами другою, четвертою статті 58 Закону N 606-XIV передбачено право сторін виконавчого провадження оскаржити результати оцінки майна та порядок їх оскарження до передачі майна на реалізацію.

Частиною першою статті 58 Закону N 606-XIV передбачено, що визначення вартості майна боржника проводиться державним виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна. Для оцінки нерухомого майна державний виконавець залучає суб`єкта оціночної діяльності суб`єкта господарювання, який здійснює свою діяльність відповідно до Закону України від 12 липня 2001 року N 2658-III «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Частиною п`ятою статті 58 вказаного Закону визначено, що звіт про оцінку майна у виконавчому провадженні вважається чинним протягом шести місяців з дня його підписання суб`єктом оціночної діяльності суб`єкта господарювання. Після закінчення цього строку оцінка майна проводиться повторно.

Як зазначалось вище, державний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення торгів, у тому числі й оцінку та уцінку майна, на яке звернуто стягнення, - статті 58, 62 Закону N 606-XIV, а самі торги з реалізації нерухомого майна організовують і проводять спеціалізовані організації.

Колегія суддів вважає, що дії державного виконавця щодо отримання попереднього дозволу органу опіки та піклування, а також визначення вартості майна боржника у виконавчому провадженні є підготовчими діями з метою проведення торгів, які не стосуються правил проведення електронних торгів та мають самостійний спосіб та строки оскарження, а відтак не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними.

Подібну правову позицію викладено у постановах Верховного Суду України, зокрема, від 24.10.2012 у справі №6-116цс12, та постановах Верховного Суду, зокрема, від 14.02.2018 у справі №490/5475/15, від 02.05.2018 у справі № 910/10136/17.

Висновки щодо оскарження дії (бездіяльності) державного виконавця, що стосуються порушень, допущених державним виконавцем під час здійснення своїх повноважень, передбачених Законом N 606-XIV, в порядку, передбаченому цим Законом викладені, зокрема у постановах Верховного Суду України від 18.09.2013 (провадження N 6-76цс13), від 23.09.2014 року (провадження N 3-112гс14).

Проведення торгів з реалізації майна за ціною, визначеною звітом про оцінку майна, який утратив чинність, є порушенням установлених законодавством правил про порядок реалізації майна на прилюдних торгах, у тому числі правил про визначення стартової ціни реалізації майна, - а саме частини п`ятої статті 58 Закону N 606-XIV.

Разом з тим, для визнання торгів недійсними з підстави закінчення строку дії оцінки майна необхідно, щоб такі порушення порядку одночасно порушували права чи законні інтереси особи, яка оскаржує торги.

З огляду на норми частини першої статті 16 ЦК України проведення прилюдних торгів з реалізації майна за ціною, визначеною звітом про оцінку майна, який утратив чинність, є підставою для визнання цих торгів недійсними за умови порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює і доведення такого порушення прав покладається на особу, яка оспорює торги.

Саме такі висновки є сталими та містяться, зокрема, у постановах Верховного Суду України від 25.11.2015 року (провадження N 6-1749цс15), від 29.06.2016 року (провадження N 6-370цс16), від 06.07.2016 року (провадження N 6-3174цс15), від 12.10.2016 (справа N 369/5994/14-ц), а також від 29.11.2017 (справа N 668/5633/14-ц), неодноразово підтримані Касаційним цивільним судом у складі Верховного Суду, в тому числі й постановах від 25.04.2018 (провадження N 61-8527св18), від 27.02.2019 (провадження N 61-11800св18), а також від 12.09.2018 (провадження N 61-22798св18), і постанові Великої Палати Верховного Суду від 15.05.2019 у справі N 678/301/12.

При цьому підставою для пред`явлення позову про визнання електронних торгів недійсними є наявність не лише порушення норм закону під час їх проведення, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює.

Тобто, позивач повинен довести належним та допустимими доказами, що: відбулося порушення вимог Порядку при проведенні електронних торгів; ці порушення вплинули на результати торгів; законні інтереси позивача порушені.

В апеляційній скарзі на обґрунтування своїх вимог позивачі посилаються на те, що втрата чинності оцінки призвела до порушення прав позивачів, оскільки вони мали намір провести оплату з розрахунку ринкової вартості нерухомості (а.с.167).

Колегія суддів вважає, що вказане твердження позивачів про порушення прав є необґрунтованим, ними не доведено в чому саме полягає порушення відповідачами наміру позивачів провести оплату з розрахунку ринкової вартості нерухомості.

Оцінюючи обставини в сукупності, за відсутності підтвердженого права користування будинком у дитини на момент передачі майна на реалізацію, були відсутніми підстави для отримання попереднього дозволу органу опіки та піклування; дії державного виконавця, які не стосуються правил проведення електронних торгів мають самостійний спосіб та строки оскарження; позивачі не надали належних і допустимих доказів на підтвердження факту порушення прав, не довели порушення правил проведення електронних торгів, а відтак позивачі не довели підстав для визнання прилюдних торгів недійсними.

Таким чином, підстав для задоволення позову - немає.

В той же час, оскільки судом було неправильно застосовано норми матеріального права - застосовано закон, який не підлягав застосуванню, та не застосовано закон, який підлягав застосуванню, а відповідно до ч. 4 ст 376 ЦПК України зміна судового рішення може полягати в доповненні або зміні його мотивувальної частини, тому слід змінити мотивувальну частину рішення Мукачівського міськрайонного суду від 17 квітня 2019 року в частині правового обґрунтування підстав для відмови в задоволенні позову, а резолютивну частину рішення - залишити без змін.

Керуючись п.2 ч. 1 ст. 374, п. 4 ч. 1, ч. 4 ст. 376, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , в інтересах яких діє адвокат Олексик Іван Іванович - задовольнити частково.

Мотивувальну частину рішення Мукачівського міськрайонного суду від 17 квітня 2019 року змінити в частині правового обґрунтування підстав для відмови в задоволенні позову.

Резолютивну частину рішення Мукачівського міськрайонного суду від 17 квітня 2019 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття. Касаційну скаргу на постанову апеляційного суду може бути подано безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 23 жовтня 2020 року.

Головуюча:

Судді: