_____________________________________________________________________________________________________________________
Провадження № 2/947/4276/20
УХВАЛА

30.10.2020 року

Київський районний суд м. Одеси в складі:

головуючого - судді ОСОБА_2.

при секретарі Громико В.С.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в м. Одесі заяву ОСОБА_1 про відвід судді у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Одеській області про зобов`язання повернути майно,-

ВСТАНОВИВ:

12 жовтня 2020 року позивач ОСОБА_1 звернувся до Київського районного суду м. Одеси з позовною заявою до Головного управління Національної поліції в Одеській області про зобов`язання повернути 6/25 будинку АДРЕСА_1 .

Ухвалою судді Київського районного суду м. Одеси від 16 жовтня 2020 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у цій справі, призначено цивільну справу у підготовче судове засідання.

23 жовтня 2020 року ОСОБА_1 звернувся до Київського районного суду м. Одеси з заявою про відвід головуючому по справі на підставі, посилаючись на те, що 22 жовтня 2020 року о 14 год. 30 хв. у робочому кабінеті судді ОСОБА_2. відбулася розмова, в якій ОСОБА_2 , нібито, запропонувала заплатити 3000 доларів США, та повідомила, що буде відмовлено у задоволенні позовної заяви.

Відповідно до ч. 7, 8 ст. 40 ЦПК України, питання про відвід судді має бути розглянуто не пізніше двох днів із дня надходження заяви про відвід судді, а у випадку розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід судді. Суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

Ознайомившись з заявою про відвід, суд приходить до висновку про необґрунтованість заявлено відводу, з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Відповідно до ч. 4 ст. 36 ЦПК України, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Згідно з п. 1 ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, яка була ратифікована Україною 17 липня 1997року, встановлено право на справедливий судовий розгляд незалежним і безстороннім судом, а наявність безсторонності повинна визначатись суб`єктивними та об`єктивними критеріями.

У справі «Хаушильд проти Данії» зазначається, що ЄСПЛ потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об`єктивної перевірки.

У справі «Фей проти Австрії» ЄСПЛ вказав, що об`єктивна неупередженість полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості.

З диску відеозапису вбачається, що ОСОБА_1 (чоловік у сірому піджаку) отримав повістку від секретаря судового засідання у коридорі суду та навіть не заходив до кабінету та прийомної кімнати головуючого судді.

Слід зазначити, що з ОСОБА_1 , я - суддя ОСОБА_2 не знайома, ніколи з ним не спілкувалася та навіть в очі його ніколи не бачила.

Обставини, на які посилається ОСОБА_1 у своїй заяві про відвід є відвертим наклепом та свідчать, на думку судді, про намагання останнього вплинути на мене як головуючого у його справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини в справі Ващенко проти України від 26 червня 2008 року, принцип змагальності полягає в тому, що суд уважно досліджує зауваження заявника, виходячи з сукупності наявних матеріалів в тій мірі, в якій він є повноважним вивчати заявлені скарги. Отже, у суду відсутні повноваження на вихід за межі принципу диспозитивності і змагальності та збирання доказів на користь однієї із зацікавлених сторін.

Суд вважає, що ті посилання, які викладені у заяві про відвід є відвертим наклепом, і тому не є підставою для задоволення заяви про відвід. Будь-яких інших підстав, які викликали б сумнів в об`єктивності та неупередженості судді не встановлено.

Однак з метою запобігання в подальшому сумнівіву необ`єктивності та упередженості головуючого - судді, а також звинувачень у заінтересованості в результаті розгляду справи, суддя вважає за необхідне заявити самовідвід.

Відповідно до ч. 1, 2, 3 ст. 39 ЦПК України, з підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 цього Кодексу, суддя, секретар судового засідання, експерт, спеціаліст, перекладач зобов`язані заявити самовідвід. З підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи. Відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Керуючись ст.ст. 36, 40 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про відвід судді у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Одеській області про зобов`язання повернути майно визнати необгрунтованою.

Задовольнити заяву про самовідвід головуючого судді по цивільній справі № 947/28938/20 за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Одеській області про зобов`язання повернути майно.

Матеріали цивільної справи № 947/28938/20 за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Одеській області про зобов`язання повернути майно передати до канцелярії Київського районного суду м. Одеси для визначення в порядку ч. 1ст. 33 ЦПК України судді, який буде розглядати справу.

Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Головуючий Салтан Л. В.