Сквирський районний суд Київської області
Справа № 376/1134/18
Провадження № 2-п/376/8/2020
У Х В А Л А

"27" березня 2020 р.

Сквирський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді - Віговського С.І.,

при секретарі - Кропивлянській С.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Сквира заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у цивільній справі № 376/1134/18, за позовом Публічного акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

встановив:

Заочним рішенням Сквирського районного суду Київської області від 27 червня 2018 року у цивільній справі № 376/1134/18 за позовом Публічного акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 (далі - відповідач) про стягнення заборгованості, позов задоволено у повному обсязі та вирішено питання про стягнення судових витрат.

Не погоджуючись з вказаним рішенням, 25 лютого 2020 року відповідач звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення (зареєстровано в АСДС за № 1850/20 від 25.02.2020 року) у зв`язку з порушення судом норм процесуального права та неправильним застосуванням норм матеріального права.

Зокрема, відповідач вважає, що суд при розгляді цивільної справи № 376/1134/18 не дав відповідачу можливості надати свої докази та заперечення у зв`язку з тим, що відповідач не був належним чином повідомлений про розгляд справи у суді через неотримання ним повісток або ухвал про розгляд справи, а відтак неможливості подання заперечення проти позову про стягнення заборгованості.

На розгляд заяви про перегляд заочного рішення відповідач в судове засідання не з`явився, про дату, місце та час розгляду заяви про перегляд заочного рішення повідомлений належним чином, заяви про перегляд заочного рішення у його відсутності до суду не подавав.

Представник позивача на розгляд заяви про перегляд заочного рішення не з`явився, про дату, місце та час розгляду заяви повідомлений належним чином, заяви про перегляд заочного рішення у відсутності позивача до суду не подавав.

Заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви (ч. 1 ст. 287 ЦПК України).

Суд, вивчивши матеріали цивільної справи № 376/1134/18 та заяву з матеріалами доданими до заяви про перегляд заочного рішення, вважає за необхідне заяву про перегляд заочного рішення задовольнити зважаючи на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Аналізуючи вимоги ч. 1 ст. 288 ЦПК України суд доходить висновку, що заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом в сукупності буде встановлено, що: 1) відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки з поважних причин; 2) відповідач не подав відзив на позовну заяву з поважних причин; 3) докази, на які посилається відповідач, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Поважною причиною неподання суду відзиву на позовну заяву відповідач вважає обставини не повідомлення судом належним чином відповідача про відкриття провадження у справі та її подальший розгляд, оскільки жодних поштових повідомлень, судових повісток від суду відповідач не отримував, а адресовані йому повістки про розгляд справи надсилалися не за адресою його місця постійної реєстрації або зазначеної в заяві адреси проживання ( АДРЕСА_1 ), а на адресу, яка взагалі юридично відсутня у АДРЕСА_2, докази чого наводить у додатках до заяви про перегляд заочного рішення.

Наведені відповідачем поважні причини неподання суду відзиву на позовну заяву, у 15-денний строк з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі від 05 червня 2018 року, суд вважає обґрунтованими, зважаючи на наступне.

Порядок виклику учасників судового процесу до суду регулюється главою 7 розділу І ЦПК України.

Згідно ч. 1 ст. 128 ЦПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою.

Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи (ч. 6 ст. 128 ЦПК України).

Як вбачається судом з матеріалів цивільної справи № 376/1134/18, судову повістку разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення суд помилково надіслав на адресуАДРЕСА_1 , яка є відсутньою у м. Сквира, що підтверджується довідкою МВПЗ Сквира 1 УДППЗ «Укрпошта» та рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення надісланого на помилкову адресу, при тому, що дійсною адресою місця проживання відповідача є АДРЕСА_1 .

Таким чином суд вважає, що відповідач не подав відзив на позовну заяву у 15-денний строк з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі від 05 червня 2018 року, з поважних причин, оскільки не був належним чином повідомлений про розгляд справи, тому докази, на які посилається відповідач, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Згідно ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом (ст. 120 ЦПК України).

Строки, встановлені законом або судом, обчислюються роками, місяцями і днями, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати (ст. 122 ЦПК України).

Перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок (ст. 123 ЦПК України).

За ст. 126 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ч.ч. 1, 3 та 4 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк.

За вищевикладених обставин суд вважає обґрунтованими підстави для поновлення відповідачу пропущеного процесуального строку, встановленого ч. 2 ст. 284 ЦПК України, оскільки визнає причини його пропуску поважними.

Посилання відповідача у заяві про перегляд заочного рішення на обставини пропущення позивачем строку позовної давності не є підставою для перегляду заочного рішення суду, а є підставою для оскарження зазначеного рішення суду в загальному порядку встановленому ЦПК України.

За змістом ч.ч. 3, 4 ст. 267 ЦК України позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення, а як вбачається з матеріалів справи відповідач із заявою про застосування позовної давності до суду не звертався, оскільки не був належним чином повідомлений про розгляд справи, тому посилання відповідача у заяві про перегляд заочного рішення на те, що питання застосування строку позовної давності, з урахуванням зазначених норм законодавства, належним чином не з`ясовано, суд вважає безпідставними.

Згідно п. 2 ч. 3 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалоюскасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Керуючись ст.ст. 284-288 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Задовольнити заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Сквирського районного суду Київської області від 27 червня 2018 року у цивільній справі № 376/1134/18 за позовом Публічного акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості.

Скасувати заочне рішення Сквирського районного суду Київської області від 27 червня 2018 року у цивільній справі № 376/1134/18 за позовом Публічного акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, і призначити справу до розгляду за правилами загального позовного провадження на 06 травня 2020 року о 12 год. 00 хв.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: С. І. Віговський