Справа № 355/1367/14-ц
Провадження № 4-с/355/5/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про задоволення скарги

28 жовтня 2020 року Баришівський районний суд Київської області в складі

головуючого судді Коваленка К.В.

з участю секретаря Ющенко Л.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в с. Баришівка Київської області скаргу ОСОБА_1 на незаконні дії приватного виконавця виконавчого округу Київської області Голяченка Івана Павловича,-

ВСТАНОВИВ:

13.10.2020 року на адресу суду надійшла скарга ОСОБА_1 на незаконні дії приватного виконавця виконавчого округу Київської області Голяченка Івана Павловича про арешт коштів боржника від 11.08.2020 року, мотивована тим, що заявник є боржником відповідно до виконавчого листа Баришівського районного суду Київської області від 18.12.2014 року по справі №355/1367/14-ц про стягнення солідарно із ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на користь ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» заборгованості за кредитним договором.

Зазначений виконавчий документ перебуває на примусовому виконанні приватного виконавця Голяченка І.П..

11.08.2020 року приватним виконавцем Голяченком І.П. було винесено постанову про арешт коштів боржника ОСОБА_1 , які, зокрема, містяться на рахунку, відкритому в АТ КБ ПРИВАТБАНК» для отримання заробітної плати.

12.08.2020 року скаржник отримав повідомлення на телефон від АТ КБ «ПРИВАТБАНК», що його зарплатний рахунок заблоковано та 08.09.2020 року він, звернувся до приватного виконавця Голяченка І.П. щодо зняття арешту із рахунку на якій він отримує заробітну плату та додавши довідку АТ КБ «ПРИВАТБАНК».

Проте 25.09.2020 року отримав від приватного виконавця Голяченка І.П. лист в якому останій відмовив у знятті арешту.

Скаржник зазначає про порушене його право та просив суд визнати неправомірною і скасувати постанову приватного виконавця виконавчого округу Київської області Голяченка Івана Павловича про арешт коштів боржника від 11.08.2020 року, винесену в рамках виконавчого провадження ВП № 62780980.

Скаржник в судове засідання не з`явився, просив про розгляд справи у його відсутності, вимоги скарги підтримав в повному обсязі.

Приватний виконавець виконавчого округу Київської області Голяченко Іван Павлович в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду скарги судом повідомлений належним чином, до суду надійшло пояснення на скаргу в якій він просить відмовити у задоволенні скарги.

Дослідивши матеріали скарги, копії матеріалів приєднаних до заперечення, суд вважає скаргу такою, що підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно ч. 2 ст. 450 ЦПК України неявка стягувача, боржника, державного виконавця або іншої посадової особи органу державної виконавчої служби, приватного виконавця, які належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду скарги, не перешкоджають її розгляду.

Оглянувши матеріали скарги, суд вважає що скарга підлягає до задоволення з наступних підстав.

Згідно ст. 447 ЦПК України сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи.

За ст. 448 ЦПК України скарга подається до суду, який розглянув справу як суд першої інстанції. Про подання скарги суд повідомляє відповідний орган державної виконавчої служби, приватного виконавця не пізніше наступного дня після її надходження до суду.

Згідно ч. 2 ст. 451 ЦПК України у разі встановлення обґрунтованості скарги суд визнає оскаржувані рішення, дії чи бездіяльність неправомірними і зобов`язує державного виконавця або іншу посадову особу органу державної виконавчої служби, приватного виконавця усунути порушення (поновити порушене право заявника).

В судовому засіданні встановлено, що скаржник є боржником у виконавчому провадженні по виконанню рішення Баришівського районного суду Київської області від 18.12.2014 року по справі №355/1367/14-ц про стягнення солідарно із ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на користь ПАТ АБ УКРГАЗБАНК» заборгованості за кредитним договором (ВП №62780980).

11.08.2020 року приватним виконавцем Голяченком І.П. було винесено постанову про відкриття виконавчого провадження.

11.08.2020 року приватним виконавцем Голяченком І.П. було винесено постанову про арешт коштів боржника ОСОБА_1 , які, зокрема, містяться на рахунку, відкритому в АТ КБ «ПРИВАТБАНК» для отримання заробітної плати.

Відповідно до копії довідки від 13.08.2020 року № MSBC8GFP61G9GTFG, виданої АТ КБ «ПРИВАТБАНК» ОСОБА_1 , номер за РНОКПП НОМЕР_1 , має в АТ КБ «ПРИВАТБАНК» рахунок НОМЕР_2 для отримання заробітної плати (а.с. 15)

Суд зазначає, що приписами частини 1 статті 2, частини 2 статті 10 Конвенції про захист заробітної плати від 01 липня 1949 року № 95, ратифікованої Україною 04 серпня 1961 року, визначено, що дана Конвенція застосовується до всіх осіб, яким виплачується або повинна виплачуватися заробітна плата. Заробітна плата повинна охоронятися від арештів і передачі в такій мірі, в якій це вважається потрібним для утримання працівника і його сім`ї.

Заробітна плата в розумінні поняття «власності» є майном, на захист якого в тому числі стає стаття 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Принципи, закріплені в статях 3 та 43 Конституції України, також знаходять своє вираження в положеннях статей 97 Кодексу законів про працю України, статтях 15, 22, 24 Закону України «Про працю».

Зазначені норми в сукупності свідчать про те, що держава гарантує та захищає законом право громадянина на своєчасне одержання винагороди за працю.

Отже, виплата установою працівникам заробітної плати має пріоритет перед погашенням заборгованості іншим кредиторам підприємства. Накладення ж арешту на рахунок боржника, який призначений також і для виплати заробітної плати та інших виплат працівникам боржника, унеможливлює своєчасне здійснення таких виплат, що невідворотно призводить до порушення конституційних прав громадян, які працюють на підприємстві відповідача, на оплату праці.

Відповідно до пункту 2 статті 48 Закону 1404-VIII забороняється звернення стягнення та накладення арешту на кошти на рахунках платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, на кошти, що перебувають на поточних рахунках із спеціальним режимом використання відкритих відповідно до статей 191 та 261 Закону України «Про теплопостачання», статті 151 Закону України «Про електроенергетику», та на спеціальному рахунку експлуатуючої організації (оператора) відповідно до Закону України «Про впорядкування питань, пов`язаних із забезпеченням ядерної безпеки», на кошти на інших рахунках боржника накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом.

Відповідно до частин 3, 4 статті 59 Закону 1404-VIII у разі виявлення порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом, арешт з майна боржника знімається згідно з постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець. Підставою для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом.

Тобто, рахунки, які передбачені для виплати заробітної плати та сплати податків, зборів і обов`язкових платежів до Державного бюджету України, є рахунками із спеціальним режимом, на які виконавчою службою відповідно до вимог законодавства арешт не накладається, а виокремлення таких рахунків належить до повноважень виконавчої служби.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 27 червня 2019 року у справі № 916/73/19, від 10 жовтня 2019 року № 916/1572/19. Підстав для відступу від такої позиці під час розгляду даної справи суд не вбачає.

Враховуючи вищевикладене та оцінюючі наявні у справі докази в їх сукупності, суд дійшов висновку про необхідність захисту прав заявника в межах даного судового провадження шляхом скасування оскаржуваної постанови в частині арешту грошових коштів, що знаходяться на рахунку НОМЕР_2 , відкритому в АТ КБ «ПРИВАТБАНК», на ім`я ОСОБА_1 , оскільки накладення арешту на рахунок, який призначено для виплати заробітної плати, унеможливлює її своєчасну виплату, суперечить порядку звернення стягнення на кошти та, як наслідок, позбавляє заявника коштів на існування.

Також суд зазначає, що скаржник повідомив приватного виконавця Голяченка І.П. про наявні обмеження, проте таке повідомлення було проігноровано виконавцем який не припинив свої незаконні дії, та продовжував списання коштів з зарплатного рахунку боржника. Таким чином незаконними діями виконавця скаржнику було заподіяно матеріальної шкоди, оскільки він не мав можливості отримувати заробітну плату.

Також суд вважає, що клопотання скаржника про поновлення строку на оскарження дій виконавця підлягає до задоволення, оскільки скаржник намагався позасудовими методами вирішити спір.

Керуючись ст. 260, 447-453 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Скаргу ОСОБА_1 про визнання дій державного виконавця протиправними та скасування постанови про арешт коштів боржника задовольнити в повному обсязі.

Поновити строк на оскарження постанови приватного виконавця виконавчого округу Київської області Голяченка Івана Павловича про арешт коштів боржника від 11.08.2020 року ВП №62780980.

Визнати незаконною та скасувати постанову приватного виконавця виконавчого округу Київської області Голяченка Івана Павловича про арешт коштів боржника від 11.08.2020 року ВП №62780980 в частині накладення арешту на грошові кошти, що надходять на рахунок на ім`я ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , № НОМЕР_2 (з/п проект) відкритого в АТ КБ «ПРИВАТБАНК» як заробітна плата.

Стягнути із приватного виконавця виконавчого округу Київської області Голяченка Івана Павловича кошти в сумі 3300,86 грн. (заробітна плата), які незаконно списані на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складання повного тексту ухвали суду.

Учасник справи, якому повний текст ухвали суду не було вручене в день її складання має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя Баришівського районного суду К. В. Коваленко