Справа № 288/1501/20
Провадження № 2/288/445/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 листопада 2020 року смт. Попільня

Попільнянський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді - Рудник М. І.,

за участю секретаря судових засідань - Франчук Ю.О.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в смт. Попільня Житомирської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Квітневої сільської ради Попільнянського району Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 (далі - позивач) звернулась до суду з позовною заявою до Квітневої сільської ради Попільнянського району Житомирської області (далі - відповідач) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в якій вказує, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати - ОСОБА_3 , останнє місце проживання якої село Велика Чернявка, Попільнянського району, Житомирської області.

Після смерті відкрилась спадщина, до складу якої входить житловий будинок, розташований в АДРЕСА_1 .

Крім позивача, інші спадкоємці, а також переживше подружжя, відсутні.

Позивач являється спадкоємцем першої черги, згідно статті 1261 ЦК України.

Інформація про наявність спадкової справи на майно ОСОБА_3 та заповітів від її імені відсутня.

Стаття 1270 ЦК України визначає, що строк для прийняття спадщини встановлений шість місяців.

У даний термін позивач не мала можливості звернутись в Попільнянську державну нотаріальну контору з заявою про прийняття спадщини, так як хворіла.

В зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини державний нотаріус Попільнянської державної нотаріальної контри відмовив позивачу в оформленні спадщини.

Позивач вважає, що строк пропущений з поважної причини.

Позивач просить визначити їй додатковий строк у три місяці з дня набрання рішення суду законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Судові витрати покладає на себе.

Позивач в підготовче судове засідання не з`явилась, в позовній заяві просила справу слухати у її відсутність.

Представник відповідача Квітневої сільської ради Попільнянського району Житомирської області в підготовче судове засідання не з`явився, надав до суду заяву в якій просив справу розглядати без участі представника сільської ради, позовні вимоги підтримують в повному обсязі.

Частина 3 статті 211 ЦПК України визначає, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Згідно частини 3 статті 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Суд, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши норми чинного законодавства, оцінивши в сукупності докази по справі, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого 21 грудня 2005 року Виконавчим комітетом Єрчицької сільської ради Попільнянського району Житомирської області, ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що в Книзі реєстрації смертей зроблено відповідний актовий запис за № 23 /а.с. 5/.

Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , виданого 07 жовтня 2020 року Попільнянським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрально - Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький), батьками ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , вказані ОСОБА_5 та ОСОБА_3 , відповідний актовий запис № 16 /а.с. 6/.

Згідно Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища сформованого 07 жовтня 2020 року Попільнянським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрально - Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький), до Державного реєстру актів цивільного стану громадян внесено реєстраційний запис про шлюб ОСОБА_4 та ОСОБА_6 , актовий запис складений 03 червня 1989 року № 1718, прізвище дружини після реєстрації шлюбу « ОСОБА_7 ». 05 березня 2002 року шлюб розірвано, актовий запис № 184 /а.с. 7/.

Довідками № 351 та № 352 від 14 жовтня 2020 року Виконавчого комітету Єрчицької сільської ради Попільнянського району Житомирської області визначено, що на день смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 , вона проживала та була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , разом з нею ніхто не проживав та не був зареєстрований. Єрчицька сільська рада не має інформації про спадкоємців ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 , пережившого подружжя немає /а.с. 8, 9/.

Як вбачається з Виписки з погосподарської книги № 6 Єрчицької сільської ради за 2001-2005 роки виданої Виконавчим комітетом Єрчицької сільської ради Попільнянського району Житомирської області 14 жовтня 2020 року за № 354, особовий рахунок № НОМЕР_3 АДРЕСА_1 (ж/д казарма), померла - ОСОБА_3 (актовий запис про смерть № 23 від 21.12.2005 року). Рік побудови будинку - 1973. Після смерті ОСОБА_3 власника будинку не має /а.с. 10/.

Відповідно до повідомлення № 128/02-31 від 07 жовтня 2020 року Попільнянської державної нотаріальної контори в Житомирській області, ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на житловий будинок, який належав ОСОБА_3 , померлій ІНФОРМАЦІЯ_1 , так як заявник пропустив строк на прийняття спадщини, який передбачений статтею 1272 ЦК України /а.с. 11/.

Згідно Інформаційних довідок зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) та зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) виданих 13 жовтня 2020 року Попільнянською державною нотаріальною конторою Житомирської області, у Спадковому реєстрі відсутня інформація щодо Спадкодавця ОСОБА_3 /а.с. 12, 13/.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Судом досліджено поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини позивачем та встановлено, що позивач ОСОБА_2 заяву про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3 не подала своєчасно у шестимісячний строк, в зв`язку з тим, що вона хворіла та перебувала на стаціонарному лікуванні з 10 травня 2006 року по 30 червня 2006 року, що підтверджується наданою Випискою із медичної карти стаціонарного хворого виданої КНП «Попільнянська лікарня» від 05 жовтня 2020 року /а.с. 14/.

Тому продовження їй строку для подання заяви про прийняття спадщини не суперечить закону та не порушить будь-чиїх інших прав та охоронюваних законом інтересів.

Всі вказані обставини є поважними та вплинули на своєчасність прийняття позивачем спадщини.

Спадкоємці, які протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України не подали заяву про прийняття спадщини, вважаються такими що не прийняли її.

Згідно з правилами статті 1220 ЦК України часом відкриття спадщини вважається день смерті особи, зазначений у свідоцтві про смерть, виданим відповідним державним органом реєстрації актів цивільного стану.

Відповідно до пункту 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно частини п`ятої статті 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до частини першої статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Як вбачається з частини третьої статті 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Законодавцем не надається ніякого значення тривалості періоду, який пройшов з дня закінчення строку для прийняття спадщини, що не виключає можливості подачі до нотаріуса заяви про прийняття спадщини за наявності поважності причин його пропуску, також і після спливу значної кількості часу.

За змістом статей 12, 81, 89, 263 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

В судовому засіданні встановлено, що позивач дійсно пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважної причини, тому суд вважає за необхідне визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом.

За вищенаведених обставин, є достатні підстави для задоволення позовних вимог та надання ОСОБА_1 додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до положень частини першої статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Позивач при зверненні до суду з даним позовом просила залишити судові витрати за нею, а тому суд при ухваленні рішення не здійснює їх розподіл.

Керуючись Постановою Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30 травня 2008 року; статтями 1217, 1221, 1262, 1268-1270, 1272 ЦК України; статтями 4, 12, 13, 19, 23, 28, 48, 76, 78, 81, 128, 189-200, 211, 258, 259, 263-265, 352, 354, 355 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Квітневої сільської ради Попільнянського району Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , у три місяці з дня набрання рішення суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя Попільнянського

районного суду М. І. Рудник