Номер провадження: 22-ц/813/6609/20
Номер справи місцевого суду: 500/3287/19
Головуючий у першій інстанції Грубіян Л. І.
Доповідач Гірняк Л. А.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.10.2020 року м. Одеса

Колегія суддів судової палати у цивільних справах Одеського апеляційного суду в складі:

Головуючого- Гірняк Л.А.

Суддів - Сегеди С.М., Комлевої О.С.,

Секретаря судового засідання Ющак А.Ю.,

розглянула у відкритому судовому засіданні м. Одеса апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 03 березня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Орган опіки та піклування виконавчого комітету Ізмаїльської міської ради про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та участі в її вихованні, -

ВСТАНОВИЛА:

ПРОЦЕДУРА:

В травні 2019 року позивачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 звернулися до Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області з позовом до ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Орган опіки та піклування Виконавчого комітету Ізмаїльської міської ради про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та участі в її вихованні та просили:

?зобов`язати ОСОБА_5 усунути перешкоди у спілкуванні батька ОСОБА_2 , бабусі - ОСОБА_3 з дитиною - ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1

?встановити ОСОБА_2 дні та години зустрічей з донькою - ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 для спілкування та виховання з режимом:

-кожної середи, п`ятниці з 17 години до 20 години, та суботи раз на тиждень з 10.00 год. до 20.00 год. згідно графіка роботи, за моїм місцем проживанням, АДРЕСА_1 - також за домовленістю та мати можливість забирати дитину з дитячого садочка, зі школи та супроводжувати її до місця проживання;

-надати позивачу неменше 14 днів у літній період, для того щоби мати можливість оздоровити дитину;

-мати можливість бачити дитину на свята: 28 березня (день народження - ОСОБА_7 ), ІНФОРМАЦІЯ_2 (день народження ОСОБА_2 ), ІНФОРМАЦІЯ_3 (день народження бабусі ОСОБА_8 ), ІНФОРМАЦІЯ_4 (день народження дідуся ОСОБА_9 ), ІНФОРМАЦІЯ_5 на свято святого Миколая, 30 грудня Новий рік, 8 січня Різдво Христове.

?Встановити ОСОБА_3 , дні та години зустрічей з онукою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 для спілкування та виховання з режимом: один раз на тиждень, кожної неділі, щомісяця з 13.11 год. до 16.00 год., за її місцем проживання.

Вимоги обґрунтовують тим, що 06.09.2014 року між позивачем ОСОБА_2 та відповідачкою ОСОБА_4 зареєстрований шлюб Відділом державної РАЦС по м. Ізмаїл, Ізмаїльського міськрайонного управління юстиції в Одеській області, актовий запис №583 (а.с.14).

Від цього шлюбу народилась донька - ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , відповідно до свідоцтва про народження Серії НОМЕР_1 від 17.04.2015 року (а.с.15).

При цьому зазначає, що з серпня 2018 року ОСОБА_2 та ОСОБА_4 припинили сумісне проживання.

Рішенням Ізмаїльського міськрайонного суду від 20.12.2018 року їх шлюб розірвано.

Після фактичного припинення шлюбних відносин між ОСОБА_2 та ОСОБА_4 дитина залишилась проживати разом з матір`ю, за місцем її проживання.

ОСОБА_7 є онукою позивачки ОСОБА_3 . Батько та бабуся проживають за однією адресою, бажають бачити онуку, мати можливість з нею спілкуватись, виконувати обов`язки батька та бабусі, проте не мають можливості бачити її взагалі.

Позивачі останній раз бачили ОСОБА_7 01.01.2019 року після фактично припинених шлюбних відносин ОСОБА_2 та ОСОБА_4 .

Батько не проживає із донькою, зустрічі з нею можливі тільки з дозволу відповідачки, яка маніпулює можливістю вирішувати, коли і скільки він буде бачитися із ОСОБА_7 та створює штучні перешкоди у їх спілкуванні з донькою, та онукою у зв`язку з чим порушує права дитини, встановлені Законом України «Про охорону дитинства».

Позивачі зазначають, що бажають виконувати свої обов`язки, щодо виховання свою дитину, онуку, спілкуватись з нею та проявляти свою батьківську любов особисто.

05.11.2019 року до суду першої інстанції надійшов відзив від ОСОБА_5 на позовну заяву в якому просила ухвалити рішення, яким відмовити позивачам у задоволенні позовних вимог у повному обсязі та стягнути з них солідарно витрати на правничу допомогу.

Рішенням Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 03 березня 2020 року позов ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Орган опіки та піклування виконавчого комітету Ізмаїльської міської ради про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та участі в її вихованні - задоволено частково.

Зобов`язано ОСОБА_4 усунути перешкоди у спілкуванні батька ОСОБА_2 , бабусі - ОСОБА_3 з дитиною ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Встановлено ОСОБА_2 дні та години зустрічей з донькою - ОСОБА_6 , 28 березня 2015 року для спілкування та виховання:

а) кожної першої та четвертої п`ятниці місяця з 10.00 год. до 18.00 год. з можливістю забирати дитину з дитячого садочка, чи школи;

б) один раз на тиждень у суботу чи неділю з 10.00 до 18.00 враховуючи вікові особливості дитини;

в) 28 березня (день народження Єлизавети), ІНФОРМАЦІЯ_2 (день народження батька), ІНФОРМАЦІЯ_3 (день народження бабусі ОСОБА_3 ), ІНФОРМАЦІЯ_4 (день народження дідуся ОСОБА_9 ), ІНФОРМАЦІЯ_5 на свято святого Миколая, 30 грудня Новий рік, 8 січня Різдво Христове.

г) 14 днів у літній період, для того щоби мати можливість оздоровити дитину;

Встановлено ОСОБА_3 дні та години зустрічей з онукою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_7 для спілкування та виховання з режимом: один раз на тиждень, кожної неділі, щомісяця з 13.00 год. до 16.00 год., за її місцем проживання бабусі.

Стягнуто солідарно з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 на користь ОСОБА_4 50% витрати на професійну правову допомогу у розмірі 2 500 грн.

Не погодившись з вказаним рішенням суду, ОСОБА_4 звернулась до суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 03 березня 2020 року та прийняти нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити частково посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права.

Сторони по справі в судове засідання не з`явились, були повідомлені належним чином, причини неявки суду невідомі.

Колегія суддів зазначає, що до суду апеляційної інстанції в зазначений день і час: 15.10.2020 року, на 10.20 год. учасники справи не з`явились, будучи належним чином повідомленими про час і місце судового засідання.

При цьому, колегія суддів зазначає, що відповідно до ч. 5 ст.ст. 268 ЦПК України, в редакції, яка набрала чинності 15.12.2017 року, датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складання повного судового рішення.

У зв`язку з цим, та на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

З цих підстав, датою складення цього судового рішення є 26.10.2020 року.

АРГУМЕНТИ (ДОВОДИ)СТОРІН

Заявник в апеляційній скарзі зазначає, що рішення суду є незаконним та необґрунтованим у зв`язку з неповним з`ясуванням обставин, які мають значення для справи, недоведеністю обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими та неправильним застосуванням норм матеріального права.

В своїй апеляційній скарзі заявниця просить прийняти нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити частково.

Встановити ОСОБА_2 дні та години зустрічей з донькою - ОСОБА_6 , для спілкування та виховання:

а) один раз на тиждень у суботу чи неділю з 10.00 до 18.00 враховуючи вікові особливості дитини;

б) 28 березня (день народження ОСОБА_6 ) за попереднім узгодженням з матір`ю дитини,

в) ІНФОРМАЦІЯ_2 (день народження батька ОСОБА_2 );

г) 19 грудня на свято святого Миколая;

ґ) 30 грудня Новий рік;

д) 8 січня Різдво Христове.

Встановити ОСОБА_3 дні та години зустрічей з онукою - ОСОБА_6 , для спілкування та виховання:

а) один раз на тиждень у суботу чи неділю з 10.00 до 18.00 враховуючи вікові особливості дитини (в день спілкування ОСОБА_2 з дитиною ОСОБА_6 );

б) ІНФОРМАЦІЯ_3 (день народження бабусі ОСОБА_3 );

в) ІНФОРМАЦІЯ_4 (день народження дідуся ОСОБА_9 ).

У задоволенні інших позовних вимог просила відмовити.

При цьому зазначає, що районний суд розширив права позивачів без жодних аргументів.

Крім того посилається на те, що фактично всі вихідні дні донька буде проводити з позивачами, оскільки кожну неділю з 13.00 до 16.00 год. вона повинна проводити свій час з бабусею ОСОБА_3 , а кожну суботу або неділю з 10.00 до 18.00 год. вона повинна проводити з батьком - ОСОБА_2 . Крім того вказує, що позивачі мешкають за однією адресою.

Заявниця посилається на те, що встановлений судом порядок спілкування порушує її права та права бабусі та дідуся з її боку та звертає увагу на те, що дитина відвідує дитячий садок, тому її батьки, які працюють, мають можливість бачити онуку тільки у вихідні.

Право батька, ОСОБА_2 спілкуватися з дитиною кожної першої та четвертої п`ятниці місяця з 10.00 год. до 18.00 год. є порушенням порядку відвідування дитиною дитячого садку, що безумовно призведе до порушення освітнього процесу, та що є неприпустимим з огляду на те, що вже з 1 вересня 2021 року дитина повинна піти до школи.

При цьому категорично заперечує проти знаходження дитини протягом 14 днів у літній період спільно з ОСОБА_2 , оскільки він не має достатнього досвіду догляду за малолітніми дітьми також просила ураховуючи те, що дитина не звикла покидати своє місце проживання протягом такого значного часу.

Відзив на апеляційну скаргу впродовж встановленого апеляційним судом строку не надходив.

ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ

Матеріалами справи встановлено, між позивачем ОСОБА_2 та відповідачкою ОСОБА_4 зареєстрований шлюб Відділом державної РАЦС по м. Ізмаїл, Ізмаїльського міськрайонного управління юстиції в Одеській області, актовий запис №583 від 06.09.2014 року (а.с.14).

Від цього шлюбу народилась донька - ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , відповідно до свідоцтва про народження Серії НОМЕР_1 від 17.04.2015 року (а.с.15).

З серпня 2018 року ОСОБА_2 та ОСОБА_4 припинили сумісне проживання.

Рішенням Ізмаїльського міськрайонного суду від 20.12.2018 року їх шлюб розірвано.

Органом опіки та піклування Виконавчого комітету Ізмаїльської міської ради надано Висновок від 06.08.2019р. №01/21-952 у якому пропонують виходячи з інтересів малолітньої ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відповідно до ст.ст. 19, 158, 159, 160 Сімейного кодексу України, Закону України «Про охорону дитинства», п.72 Постанови Кабінету Міністрів України від 24 вересня 2008 року № 866 «Питання діяльності органів опіки та піклування, пов`язаної із захистом прав дитини», враховуючи пропозиції комісії з питань захисту прав дитини, протокол № 14 від 22.07.2019 року, орган опіки та піклування виконавчого комітету Ізмаїльської міської ради вирішив за доцільне встановити батьку, ОСОБА_2 , бабусі, ОСОБА_3 , які проживають за адресою: АДРЕСА_1 , наступний спосіб участі у вихованні малолітньої ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та спілкуванні з нею:

-один раз на тиждень, у суботу чи неділю, з 10.00 до 18.00, враховуючи вікові особливості дитини;

-28 березня (день народження малолітньої ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_6 ) за попереднім узгодженням з матір`ю дитини;

-25 березня (день народження батька ОСОБА_2 );

- ІНФОРМАЦІЯ_3 (день народження бабусі ОСОБА_3 );

- ІНФОРМАЦІЯ_4 (день народження дідуся ОСОБА_9 );

-19 грудня(день святого Миколая);

-30 грудня (Новий рік);

-08 січня (Різдво).

Згідно копії свідоцтва про зміну імені від 29.10.2019 року серії НОМЕР_2 ОСОБА_5 змінила прізвище на « ОСОБА_10 » (а.с.54).

Зазначені обставини підтверджуються матеріалами справи та сторонами не заперечуються.

ОЦІНКА АПЕЛЯЦІЙНОГО СУДУ

Заслухавши доповідача, дослідивши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення суду в межах позовної заяви та доводів апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступного.

Визначаючи спосіб участі позивачів (батька та бабусі дитини) у її вихованні районний суд виходив з того, що питання виховання дитини батьки вирішують спільно, позивач зобов`язаний брати участь у вихованні його дитини і має право на особисте спілкування з донькою, а відповідачка не має права перешкоджати позивачу спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні.

Колегія суддів погоджується з таким судженням першої інстанції.

Проте не можна погодитись з висновком суду щодо встановлення порядку способу участі батька та бабусі у вихованні та спілкуванні з дитиною, виходячи з наступного.

Відповідно до п.п. 1, 2, 4 ч. 1, ч. 2 ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

У статті 263 ЦПК України визначено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Вказаним вимогам рішення суду не відповідає у повній мірі.

Так, статтями 11,12 Закону України «Про охорону дитинства» від 26.04.2001 № 2402-ІІІ закріплено, що сім`я є природним середовищем для фізичного, духовного, інтелектуального, культурного, соціального розвитку дитини, її матеріального забезпечення і несе відповідальність за створення належних умов для цього. Кожна дитина має право на проживання в сім`ї разом з батьками або в сім`ї одного з них та на піклування батьків. Батько і мати мають рівні права та обов`язки щодо своїх дітей. Предметом основної турботи та основним обов`язком батьків є забезпечення інтересів своєї дитини.

Виховання в сім`ї є першоосновою розвитку особистості дитини. На кожного з батьків покладається однакова відповідальність за виховання, навчання і розвиток дитини. Батьки або особи, які їх замінюють, мають право і зобов`язані виховувати дитину, піклуватися про її здоров`я, фізичний, духовний і моральний розвиток, навчання, створювати належні умови для розвитку її природних здібностей, поважати гідність дитини, готувати її до самостійного життя та праці. Виховання дитини має спрямовуватися на розвиток її особистості, поваги до прав, свобод людини і громадянина, мови, національних історичних і культурних цінностей українського та інших народів, підготовку дитини до свідомого життя у суспільстві в дусі взаєморозуміння, миру, милосердя, забезпечення рівноправності всіх членів суспільства, злагоди та дружби між народами, етнічними, національними, релігійними групами.

Згідно ст. 141 СК України мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини.

Положеннями ст. 161 СК України закріплено, що якщо мати та батько, які проживають окремо, не дійшли згоди щодо того, з ким із них буде проживати малолітня дитина, спір між ними може вирішуватися органом опіки та піклування або судом. Під час вирішення спору щодо місця проживання малолітньої дитини беруться до уваги ставлення батьків до виконання своїх батьківських обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення. Орган опіки та піклування або суд не можуть передати дитину для проживання з тим із батьків, хто не має самостійного доходу, зловживає спиртними напоями або наркотичними засобами, своєю аморальною поведінкою може зашкодити розвиткові дитини.

Дана норма національного права є відображенням норм міжнародного публічного права, що закріплені у положенні ст. 9 ч. І Конвенції ООН від 20 листопада 1989 року «Про права дитини» (ратифікована Україною 27 лютого 1991 року), згідно якого Держави-учасниці забезпечують те, щоб дитина не розлучалася з батьками всупереч їх бажанню, за винятком випадків, коли компетентні органи згідно з судовим рішенням, визначають відповідно до застосовуваного закону і процедур, що таке розлучення необхідне в якнайкращих інтересах дитини. Таке визначення може бути необхідним у тому чи іншому випадку, наприклад, коли батьки жорстоко поводяться з дитиною або не піклуються про неї, або коли батьки проживають роздільно і необхідно прийняти рішення щодо місця проживання дитини.

Відповідно до Принципу 6 Декларації прав дитини, прийнятій Генеральною Асамблеєю ООН 20 листопада 1959 року, дитина для повного і гармонійного розвитку її особистості потребує любові і розуміння. Вона має, коли це можливо, рости під опікою і відповідальністю своїх батьків і в усякому випадку в атмосфері любові і моральної та матеріальної забезпеченості; малолітня дитина не повинна, крім тих випадків, коли є виняткові обставини, бути розлучена зі своєю матір`ю.

Поняття «забезпечення найкращих інтересів дитини» визначається п. 4 ст. 1 Закону України «Про охорону дитинства» від 26.04.2001 № 2402-ІІІ, як дії та рішення, що спрямовані на задоволення індивідуальних потреб дитини відповідно до її віку, статі, стану здоров`я, особливостей розвитку, життєвого досвіду, родинної, культурної та етнічної належності та враховують думку дитини, якщо вона досягла такого віку і рівня розвитку, що може її висловити.

При визначенні способу участі батька у вихованні дитини, районний суд не врахував режим відвідування дитиною дитячого садочка, а тому помилково встановив спілкування з дитиною у п`ятницю.

Встановлюючи порядок участі батька у спілкуванні та вихованні дитини у вихідні дні, а саме батькові субота чи неділя, а бабусі неділя щотижня, не врахував саме інтереси матері.

Порушення порядку відвідування дитячого садочку, перебування з батьком та бабусею щотижня у вихідні дні, буде порушенням щонайкращих інтересів дитини, а тому судова колегія вважає можливим встановити такий порядок спілкування у вихідні дні, який враховує всіх інтереси, а саме один день вихідний з матір`ю, а інший - з батьком.

Крім того судова колегія погоджується з рішенням суду щодо виховання та спілкування ОСОБА_2 з донькою - 14 днів у літній період для її оздоровлення.

Доводи апеляційної скарги щодо неможливості надання 14 днів у літній період, для того щоби мати можливість оздоровити дитину не заслуговують на увагу виходячи з рівності прав та обов`язків виховати дитину, піклуватись про її здоров`я, фізичний, духовний і моральний розвиток, навчання, створювати належні умови для розвитку її природних здібностей, поважати гідність дитини, готувати її до самостійного життя та праці.

Посилання на те,що у батька дитини не має досвіду на її виховання не приймаються до уваги, так як не підтверджені належними та допустимими доказами.

Щодо участі у спілкування та вихованні з дитиною бабусі.

У частині першій статті 257 СК України встановлено, що баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні.

Законодавцем визначено механізм здійснення права баби та діда, прабаби, прадіда на виховання внуків і правнуків, який проявляється в: (а) покладенні обов`язку на батьків чи інших осіб, з якими проживає дитина не перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків; (б) закріпленні права баби діда, прабаби, прадіда у разі наявності перешкод у вихованні та спілкуванні із внуками, правнуками на звернення до суду з позовом про їх усунення (частини друга, третя статті 257 СК України).

Відповідно до статті 263 СК України спори щодо участі баби, діда, прабаби, прадіда, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 цього Кодексу.

Виходячи з положень статті 159 СК України усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та у її вихованні - є позовом про заборону поведінки особи, яка чинить перешкоди іншій особі у здійсненні нею свого права.

Відповідно до частини другої статті 159 СК України суд визначає способи участі особи у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування.

Одним із найважливіших прав дитини є право на сімейне виховання. Право дитини на сімейне виховання включає також право на спілкування з іншими членами сім`ї: дідом, бабою, братами, сестрами, іншими родичами.

Право на повагу до сімейного життя, гарантоване статтею 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, охоплює щонайменше зв`язки між близькими родичами, наприклад, між дідом, бабою та внуками, оскільки такі родичі можуть відігравати у сімейному житті важливу роль.

Положення статті 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якою передбачено право на повагу до сімейного життя, поширюються, зокрема, і на відносини між бабою, дідом та внуками, якщо між ними існують достатньо тісні зв`язки (рішення Європейського суду з прав людини (далі - ССПЛ у справі «Крускіч проти Хорватії» від 25 листопада 2014 року). ССПЛ зазначає, що держава повинна за загальним правилом забезпечити збереження сімейного зв`язку там, де він існує. Відносини між бабою, дідом і внуками за своїм характером відрізняються від відносин між батьками і дітьми і, зокрема, вимагають меншого ступеня захисту. Право на повагу до сімейного життя баби, діда у відносинах з їхніми внуками передбачає, у першу чергу, право підтримувати звичайні стосунки з внуками, навіть якщо такий контакт зазвичай відбувається за згодою особи, яка має батьківську відповідальність» (рішення ССПЛ «Богоносови проти Росії» від 05 березня 2019 року).

Тривалість часу, проведеного дитиною з бабою чи дідом може бути важливим фактором у забезпеченні найкращих інтересів дитини (справа «Гокканнен проти Фінляндії», ССПЛ від 23 вересня 1994 року, справа «Мамчур проти України» ССПЛ від 16 липня 2015 року, справа «Крапівін проти Росії», ССПЛ від 12 липня 2016 року).

За таких обставин, з урахуванням віку дитини, стану її здоров`я, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про скасування рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення про часткове задоволення позову усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та участі в її вихованні, ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_8 бабусею.

З врахуванням того, що ОСОБА_2 та ОСОБА_3 проживають за однією адресою та з врахуванням графіку відвідування ОСОБА_7 дитячого садочка, судова колегія вважає, що районний суд помилково встановив бабусі щонеділі дні та години для зустрічей з дитиною для спілкування та виховання, що призведе до порушення інтересів дитини та участь у спілкуванні з матір`ю у вихідні дні..

За таких обставин судова колегія вважає, що бабусі ОСОБА_3 встановити зустрічі з онукою ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_8 для спілкування та виховання з режимом один раз на місяць кожної першої неділі місяця з 15.00 год. по 18.00 год.за місцем проживання бабусі.

Що стосується днів народжень та святкових днів, а саме 28 березня (день народження ОСОБА_7 ), ІНФОРМАЦІЯ_2 (день народження батька), ІНФОРМАЦІЯ_3 (день народження бабусі ОСОБА_3 ), ІНФОРМАЦІЯ_4 (день народження дідуся ОСОБА_9 ), ІНФОРМАЦІЯ_5 на свято святого Миколая, 30 грудня Новий рік, 8 січня Різдво Христове то ці зустрічі мають бут узгоджені з матір`ю дитини ОСОБА_4 .

Такий порядок участі позивачів у спілкуванні та вихованні онуки, максимально об`єктивно враховує інтереси малолітньої дитини, які не завжди можуть відповідати її бажанням, відповідає балансу інтересів усіх сторін з урахуванням найкращих інтересів саме дитини, при цьому забезпечує поновлення прав баби на спілкування з дитиною, збереження сімейних зв`язків між ними і онукою, відповідає розумному балансу участі усіх осіб, пов`язаних родинними зв`язками, у даному випадку: інтересів самої дитини, матері та батька та бабусі.

На переконання суду, такий порядок спілкування буде, достатнім і відповідатиме принципу розумності, справедливості, збалансованості між інтересами всіх учасників сімейних відносин, пріоритетному інтересу дитини, підтримці зв`язків з родичами.

З огляду на те, що суд першої інстанції неповно з`ясував обставини по справі, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду підлягає зміні, відповідно до вимог ст. 376 ЦПК України. На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 376, 381, 382, 384, 389, 390 ЦПК України, судова колегія

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Рішення Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 03 березня 2020 року скасувати та прийняти постанову.

Зобов`язати ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_9 (паспорт громадянина України № НОМЕР_3 від 04.11.2019 року, орган, що видав 5119, РНОКПП НОМЕР_4 , яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_2 ) усунути перешкоди у спілкуванні батька ОСОБА_2 , бабусі - ОСОБА_3 з дитиною ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Встановити ОСОБА_2 . ІНФОРМАЦІЯ_10 (паспорт серії НОМЕР_5 , виданий Ізмаїльським МВ ГУМВС України в Одеській області 10.07.2008 року, РНОКПП НОМЕР_6 , який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ) дні та години зустрічей з донькою - ОСОБА_6 , 28 березня 2015 року для спілкування та виховання:

а) один раз на тиждень в неділю з 10.00 до 15.00 години;

б) за погодженням з матір`ю дитини 28 березня (день народження Єлизавети), ІНФОРМАЦІЯ_2 (день народження батька), ІНФОРМАЦІЯ_5 на свято святого Миколая, 30 грудня Новий рік, 8 січня Різдво Христове з 11.00 до 15.00 години.

г) 14 днів у літній період за погодженням з матір`ю дитини .

Встановити ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_11 (РНОКПП НОМЕР_7 , яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ) дні та години зустрічей з онукою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_7 для спілкування та виховання з режимом:

а) один раз на місяць, кожної першої неділі місяця з 15.00 год. до 18.00 год., за місцем проживання бабусі;

б) за погодженням з матір`ю дитини - ІНФОРМАЦІЯ_3 (день народження бабусі ОСОБА_3 ), ІНФОРМАЦІЯ_4 (день народження дідуся ОСОБА_9 ) з 15.00 год. до 18.00 годин.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та підлягає оскарженню безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повний текст складено: 26.10.2020 року

Головуючий Л.А. Гірняк

Судді: С.М. Сегеда

О.С.Комлева