Справа № 683/1912/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 жовтня 2020 року м. Старокостянтинів

Старокостянтинівський районний суд Хмельницької області

в складі: головуючої судді Сагайдак І.М.

секретаря Повзун С.В.

розглянувши у судовому засіданні в місті Старокостянтинів цивільну справу №683/1912/20, 2/683/1017/2020 за позовом ОСОБА_1 до Вишнопільської сільської ради Старокостянтинівського району Хмельницької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

в с т а н о в и в:

У серпні 2020 року ОСОБА_1 звернулась в суд з позовом до Вишнопільської сільської ради Старокостянтинівського району Хмельницької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_2 .

В обґрунтування заявлених позовних вимог посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько ОСОБА_2 , який постійно проживав в с. Вишнопіль Старокостянтинівського району Хмельницької області. До складу спадщини увійшов житловий будинок та земельна ділянка, розташовані на території Вишнопільської сільської ради Старокостянтинівського району Хмельницької області.

Вказує, що вона є єдиною спадкоємицею після смерті батька, як за законом, так і за заповітом, однак, вчасно не звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини через складне матеріальне становище, оскільки батько тривалий час хворів, тому вона надавала кошти на його лікування, а в подальшому понесла значні витрати на поховання батька. Саме ці обставини стали для неї об`єктивними, непереборними, істотними труднощами, що завадили вчасно подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини після смерті батька.

В судове засідання представник позивачки ОСОБА_1 адвокат Віхерко Н.О. подала заяву про розгляд справи у її відсутності та відсутності позивачки, позовні вимоги підтримує, просить задоволити.

Відповідач Вишнопільська сільська рада Старокостянтинівського району Хмельницької області, яка належним чином повідомлена про час і місце розгляду справи, в судове засідання свого представника не направила, подавши заяву про розгляд справи у відсутності представника та про визнання позову у повному обсязі.

Оскільки сторони в судове засідання не з`явились, у відповідності до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши надані докази, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , який для позивачки був рідним батьком. На день своєї смерті ОСОБА_2 був зареєстрований та проживав один по АДРЕСА_1 .

05 листопада 2004 року ОСОБА_2 склав заповіт, посвідчений того ж дня секретарем виконавчого комітету Вишнопільської сільської ради Старокостянтинівського району Хмельницької області, зареєстрований в реєстрі за №291, згідно якого усе належне йому на день смерті майно заповів своїй доньці ОСОБА_1 .

Спадкова справа до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 не заводилась.

Зазначені обставини підтверджуються: свідоцтвом про смерть ОСОБА_2 , свідоцтвом про народження ОСОБА_1 , довідкою виконкому Вишнопільської сільської ради Старокостянтинівського району Хмельницької області №547 від 29 липня 2020 року про склад сім`ї ОСОБА_2 на день його смерті, заповітом ОСОБА_2 від 05 листопада 2014 року, посвідченим секретарем виконавчого комітету Вишнопільської сільської ради Старокостянтинівського району Хмельницької області, зареєстрованим в реєстрі за №291, Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру №61395646 від 21 серпня 2020 року, згідно якої спадкова справа до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 не заводилась.

Відповідно до ст.1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Частиною 1 статті 1222 ЦК України передбачено, що спадкоємцями за заповітом можуть бути, зокрема, фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини.

Заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті (ст.1233 ЦК України).

Статтею 1261 ЦК України передбачено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно ч.1 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст.1272 ЦК України).

Відповідно до роз`ясень, даних у п.24 постанови Пленум Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Вирішуючи питання поважності причин пропуску шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист

прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 є єдиною спадкоємицею першої черги як за законом, так і за заповітом після смерті батька ОСОБА_1 . На час відкриття спадщини позивачка не була зареєстрована разом із померлим.

Судом встановлено, що визначений законом строк на прийняття спадщини ОСОБА_1 пропустила через матеріальні труднощі, які були пов`язанні із необхідністю лікування та поховання батька ОСОБА_2 .

Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників (ч.1 ст.82 ЦПК України).

Відповідач визнав ту обставину, що матеріальні труднощі, які були пов`язанні із необхідністю лікування та поховання батька ОСОБА_2 обумовило пропуск позивачкою строку для прийняття спадщини з поважних причин.

Ця обставина визнана сторонами й таке визнання прийнято судом, а тому не підлягає доказуванню.

З огляду на викладене, причину пропуску позивачкою строку для прийняття спадщини суд вважає поважною.

При цьому, суд також враховує принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав позивачки в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що ОСОБА_1 пропустила строк для прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_2 з поважних причин, тому їй слід визначити додатковий строк шість місяців для подання нею нотаріусу заяви про прийняття спадщини.

Керуючись ст.ст.12, 13, 81, 264-265 ЦПК України, суд

в и р і ш и в:

Позов ОСОБА_1 задоволити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк шість місяців з дня набрання рішенням суду законної сили для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: ОСОБА_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 .

Відповідач: Вишнопільська сільська рада Старокостянтинівського району Хмельницької області, місце знаходження: с. Вишнопіль Старокостянтинівського району Хмельницької області, 31141, .

Повне рішення складено 30 жовтня 2020 року.

Суддя: