Справа № 492/901/20
Провадження № 2/492/290/20
27 жовтня 2020 року м. Арциз
Арцизький районний суд Одеської області у складі головуючого судді Варгаракі С.М., при секретарі судових засідань Богдан А.І.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Арциз Одеської в порядку загального позовного провадження області цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
Позивачка звернулася з позовом до відповідача про розірвання шлюбу, посилаючись на те, що 09 липня 2016 року вони уклали шлюб, зареєстрований Іллічівським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного управління юстиції у Одеській області. Від шлюбу мають малолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Спільне життя не склалося внаслідок відсутності взаєморозуміння, з травня 2020 року проживають окремо. Шлюбні відносини фактично припиненні, спільне господарство не ведеться, у зв`язку з чим позивачка звернулася до суду з зазначеним позовом про розірвання шлюбу.
Позивачка в судове засідання не з`явилася, але надала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, позов підтримала в повному обсязі, просила його задовольнити, у разі неявки відповідача не заперечувала проти заочного розгляд справи.
Відповідач в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи двічі повідомлявся належним чином. Так, судом, відповідно до ч. 5 ст. 74 ЦПК України, надсилалися судові повістки про виклик до суду за адресою місця проживання відповідача, зареєстрованою у встановленому законом порядку, однак, згідно з конвертами з судовими повістками, які повернулися до суду з довідкою відділення «Укрпошти» «адресат відсутній», що свідчить про неможливість вручення відповідачу судових повісток та відповідно до ч. 5 ст. 74, ч. 8 ст. 76 ЦПК України в цьому випадку вважається, що судові виклики вручені відповідачу належним чином. Крім того, відповідач про дату, час та місце розгляду справи двічі повідомлявся належним чином шляхом доставки SMS, однак в судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, клопотання про розгляд справи за його відсутності не надавав.
У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, судом, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Вирішуючи питання про проведення розгляду справи в заочному порядку, суд вважає за необхідне зазначити, що інститут заочного провадження призначений впливати на відповідачів, які не вчиняють дій щодо участі у розгляді справи.
Верховний Суд також вказав, що інститут заочного провадження відповідає положенням та спрямований на реалізацію Рекомендації № R (84) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам стосовно принципів цивільного судочинства, що направлені на вдосконалення судової системи. Для досягнення цієї мети необхідно забезпечити доступ сторін до спрощених і більш оперативних форм судочинства та захистити їх від зловживань та затримок, зокрема, надавши суду повноваження здійснювати судочинства більш ефективно.
Враховуючи повторну неявку в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд, відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України, зі згоди позивачки, вирішує справу на підставі наявних у ній доказів та ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази у їх сукупності, суд дійшов наступного.
Судом встановлені такі факти і відповідні їм правовідносини.
Зі свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 від 09.07.2016 року вбачається, що 09 липня 2016 року Іллічівським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного управління юстиції у Одеській області було зареєстровано шлюб між сторонами, про що складено відповідний актовий запис № 267 (а. с. 4). Сторони мають малолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 від 02.11.2016 року (а. с. 5).
В судовому засіданні встановлено, що шлюб носить формальний характер, його відновлення неможливе за обставин, зазначених позивачкою у позовній заяві. Подальше спільне життя чоловіка - ОСОБА_2 , та дружини - ОСОБА_1 , збереження шлюбу суперечить інтересам сторін, тому що сторони подружні відносини припинили й спільного господарства не ведуть, даний факт має істотне значення. Примирення між сторонами неможливе. Спорів з приводу розподілу спільного майна подружжя немає. Між ними досягнута згода про місце проживання дитини.
Згідно ст. 51 Конституції України, ч. 1 ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
В силу ч. 1 ст. 110 СК України суд може розірвати шлюб за позовом одного із подружжя.
Враховуючи вищевикладене, задовольняючи позов про розірвання шлюбу, суд виходить з того, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу.
Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Як вбачається зі свідоцтва про шлюб, у зв`язку з реєстрацією шлюбу позивачка змінила прізвище, у якої до шлюбу було прізвище « ОСОБА_4 ». Позивачка не виявила бажання, після припинення шлюбу змінити своє наявне прізвище на дошлюбне, про що зазначила у своїй позовній заяві, у зв`язку з чим суд вважає за необхідне після припинення шлюбу між сторонами не змінювати прізвище позивачки на дошлюбне.
На підставі викладеного, суд прийшов до висновку, що причини, що спонукають позивачку наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б їх інтересам.
Однією з причин припинення шлюбу є його розірвання. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду (ч. 3 ст. 105 СК України).
Відповідно до ч. 2 ст. 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
Суд вважає за необхідне роз`яснити, що згідно абз. 2 ч. 3 ст. 115 СК України документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.
Відповідно до ч. 2 ст. 141 ЦПК України, судові витрати покладаються на відповідача у разі задоволення позову. Тому, з відповідача на користь позивачки слід стягнути 840,80 грн. сплаченого судового збору, відповідно до квитанції (а. с. 1).
На підставі ст. 51 Конституції України, ст. ст. 24, 105, 110, 112, 114, 115 СК України, керуючись ст. ст. 7, 8, 19, 76-81, 133, 137, 141, 211, 247, 258-259, 263-265, 280-284, 289 ЦПК України, суд, -
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу- задовольнити.
Розірвати шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрований 09 липня 2016 року Іллічівським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного управління юстиції у Одеській області, актовий запис № 267.
Після припинення шлюбу залишити за ОСОБА_1 прізвище « ОСОБА_5 ».
Стягнути із ОСОБА_2 (місце реєстрації: АДРЕСА_1 )на користь ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_2 ) судовий збір у розмірі 840 (вісімсот сорок) гривень 80 копійок.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Рішення може бути оскаржено позивачем в апеляційному порядку до Одеського апеляційного суду через Арцизький районний суд Одеської області шляхом подання апеляційної скарги.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), процесуальні строки щодо апеляційного оскарження рішення суду продовжуються на строк дії такого карантину.

Повний текст рішення суду складено - 27 жовтня 2020 року.

Позивач: ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_2 ).

Відповідач: ОСОБА_2 (місце реєстрації: АДРЕСА_1 ).

Суддя

Арцизького районного суду С.М. Варгаракі