Справа № 754/5003/19
У Х В А Л А

Іменем України

08 квітня 2020 року Деснянський районний суд м.Києва у складі:

головуючого судді Зотько Т.А.

за участю секретарів судового засідання Ковальової В.О., Брєжнєвої В.О.,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Деснянського районного суду м. Києва з позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Судом було здійснено 06.05.2019 запит до Відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ЦМУ ДМС в м. Києві та Київській області, для встановлення місця реєстрації відповідача.

Відповідно наданих даних відповідач 12.11.2015 року був знятий з реєстраційного обліку за адресою: АДРЕСА_1 . Станом на 28.05.2019 встановити місце реєстрації відповідача суду у визначеному законом порядку не вдалось.

Ухвалою судді від 28.05.2019 вказану цивільну справу було прийнято до свого провадження та призначено до розгляду в підготовчому засіданні.

Ухвалою суду від 03.12.2019 у справі закрито підготовче провадження, та призначено її до судового розгляду.

Позивач у судове засідання 12.02.2020 не з`явилась, про час і місце розгляду справи повідомлена судом належним чином, що підтверджується розпискою та копіями листів (а.с.47).

Розгляд справи за позовом ОСОБА_1 було відкладено на 12.00 годину 8 квітня 2020 року.

Позивач 08.04.2020 повторно не з`явилась, про час і місце розгляду справи повідомлялась судом належним чином, що підтверджується копією судової повістки (а.с.53).

Дослідивши матеріали справи суд дійшов наступного висновку.

Згідно з ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Згідно з ч. 5 ст. 223 та п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання позивача або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Ч. 1 ст. 44 ЦПК України визначено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

З будь-якими клопотаннями щодо неможливості явки до суду 08.04.2020 з поважних причин, позивач не зверталась, доказів поважності причин неявки за викликами для розгляду справи 12.02.2020, також суду не надала.

Враховуючи вказане, суд приходить до висновку, що на порушення вимог чинного законодавства, позивачка неналежним чином користується наданими процесуальними правами, оскільки справа протягом тривалого часу перебуває у провадженні Деснянського районного суду м. Києва, при цьому у зв`язку з неявною позивачки суд позбавлений можливості вирішити справу по суті.

Вказане узгоджується з рішенням Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду об`єктивно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Враховуючи, що в матеріалах справи недостатньо даних про права та взаємовідносини сторін, враховуючи неможливим розгляд справи за відсутності сторони позивача, а також відсутність повідомлення причин повторної неявки в судове засідання позивача, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду.

Роз`яснити позивачці, що після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, позивачка має право звернутись до суду повторно.

Керуючись ст. ст. 43, 44, 131, ч. 5 ст. 223, п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена протягом 15 днів з дня її проголошення шляхом подання безпосередньо до Київського апеляційного суду апеляційної скарги. В разі оголошення вступної та резолютивної частини ухвали або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи строк оскарження ухвали обчислюється з дня складання її повного тексту.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Деснянський районний суд міста Києва.

Суддя: