Справа № 152/197/20
УХВАЛА

06 квітня 2020 року м. Шаргород

Справа №152/197/20

Провадження №2/152/149/20

Суддя Шаргородського районного

суду Вінницької області Славінська Н.Л.,

розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , з участю третьої особи Шаргородського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області про оспорювання батьківства,

встановив:

ОСОБА_1 звернулася до Шаргородського районного суду з означеним позовом, в якому просить виключити відомості про ОСОБА_2 , як батька неповнолітньої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , актовий запис за №96 від 25.04.2019 року, здійснений Шаргородським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області; внести зміни до актового запису про народження ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , актовий запис №96 від 25.04.2019 року, здійснений Шаргородським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області, вказавши у графі «відомості про батька дитини»: ОСОБА_3 , громадянин України, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Мотивуючи позов позивач зазначила, що 14.03.2013 року уклала шлюб з відповідачем ОСОБА_2 , який зареєстровано Центральним відділом державної реєстрації шлюбів м. Києва з державним Центром розвитку сім`ї за актовим записом №44.

Від шлюбу вона та ОСОБА_2 мають сина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та дочку ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Спільне життя з відповідачем не склалося, шлюбні відносини припинені з березня 2014 року, а 15.08.2019 року шлюб між нею та ОСОБА_2 розірвано за рішенням Шаргородського районного суду, відновлено її дошлюбне прізвище « ОСОБА_6 ».

23.11.2019 року вона уклала шлюб з відповідачем ОСОБА_3 та змінила прізвище на « ОСОБА_7 ».

Так, з березня 2014 року вона та відповідач ОСОБА_2 разом не проживають, зв`язків не підтримують, а після розірвання стосунків з останнім, з березня 2015 року почала проживати однією сім`єю без реєстрації шлюбу з відповідачем ОСОБА_3

ІНФОРМАЦІЯ_3 у неї та ОСОБА_3 народилася дочка ОСОБА_4 , проте станом на день народження останньої вона перебувала у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_2 , тому батьком дитини записаний ОСОБА_2 , тоді як фактично батьком дитини є відповідач ОСОБА_3 , з яким вона понад чотири роки до народження дочки ОСОБА_8 проживала однією сім`єю без реєстрації шлюбу.

З огляду на те, що батьком неповнолітньої ОСОБА_4 є відповідач ОСОБА_3 , то вважає за необхідне звернутися з вказаним позовом про оспорювання батьківства ОСОБА_2 щодо неповнолітньої ОСОБА_4 .

Ухвалою судді від 19.02.2020 року залишено без руху позовну заяву ОСОБА_1 , оскільки вона подана з порушенням вимог цивільного процесуального законодавства України, зокрема, відповідно до ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Так, в порушення п.1 ч.3 ст.175 ЦПК України, позивачем було не вірно зазначено повне найменування (для юридичних осіб) іншого учасника справи третьої особи, оскільки є загальновідомим факт про його реорганізацію, як і усіх відділів ДРАЦС на території України.

До того ж, в порушення вимог п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України, позивач не зазначила реєстраційний номер облікової картки платників податків або номер та серію паспорта відповідача ОСОБА_2 , тобто будь-яких ідентифікуючих його особу ознак, що унеможливлює виконання судом вимог ч.6 ст.187 ЦПК України щодо здійснення запиту про зареєстроване місце проживання відповідача.

В порушення вимог п.4 ч.3 ст.175 ЦПК України позивачем не було зазначено змісту позовних вимог до відповідача ОСОБА_2 .

Відповідно до вимог ч.1 ст.16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Разом з тим, позивачем не зазначено, звідки слід виключити відомості про ОСОБА_2 як батька дитини.

Крім того, згідно п.5 ч.3 ст.175 ЦПК, позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Позивачем у позовній заяві зазначалося, що вона з березня 2015 року проживає з ОСОБА_3 , а дочка ОСОБА_4 народилася від спільного проживання позивача ОСОБА_9 та відповідача ОСОБА_3 , проте будь-які докази на підтвердження вказаних обставин у позові не були зазначені, а також не зазначено доказів на підтвердження того, що ОСОБА_3 є батьком дитини ОСОБА_4 , яким, наприклад, може бути висновок експертизи про кровну спорідненість відповідача і дитини. Крім того, відповідне клопотання позивача про призначення експертизи до позову не додано, в порушення вимог ч.2 ст.83 ЦПК України.

Також, позивачем не зазначено доказів на підтвердження обставини, про яку зазначено в позові, зокрема, що відповідач ОСОБА_3 визнає себе батьком дитини ОСОБА_4 .

Крім того, позивачем не було зазначено доказів на підтвердження обставини, про яку зазначено в позові, зокрема, що при реєстрації розірвання шлюбу їй присвоєно прізвище « ОСОБА_6 ».

До того ж, в порушення вимог п.п.6, 7 ч.3 ст.175 ЦПК України, позивачем не зазначено відомостей про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, та відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися.

Частиною 4 ст.177 ЦПК України встановлено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, позивачем ОСОБА_1 додано до позовної заяви одну квитанцію №0.0. .1 від 18.12.2019 року про сплату судового збору в розмірі 768,40 грн.

Згідно із статтею 67 Конституції України, кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Закон України «Про судовий збір» визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору (преамбула Закону).

За статтями 1, 2 цього Закону, судовий збір справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом і включається до складу судових витрат. Платниками цього платежу є: громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи-підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Статтею 7 ЗУ «Про Державний бюджет України на 2020 рік» встановлено, що у 2020 році прожитковий мінімум для працездатних осіб на одну особу в розрахунку на місяць з 1 січня становить 2102 гривні.

Відповідно до п.п.1 п.1 ч.2 ст.4 ЗУ «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою сплачується судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Крім того, ч.3 ст.6 ЗУ «Про судовий збір» передбачено, що у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Проте, в порушення вимог ч.4 ст.177 ЦПК України, ЗУ «Про судовий збір», до позовної заяви позивачем було додано квитанцію про сплату нею судового збору в сумі 768,40 грн., тоді як на час подачі позовної заяви до суду в лютому 2020 року слід сплатити судовий збір в сумі по 840,80 грн. за кожну вимогу немайнового характеру, яких у позові зазначено дві.

Таким чином, позивачем ОСОБА_1 не було доплачено судовий збір.

Заяв про відстрочення, розстрочення, зменшення розміру судового збору чи про звільнення від його оплати позивач до позову не додавала.

Для усунення цих недоліків судом був установлений строк позивачу, що не може перевищувати шести днів з дня отримання ухвали суду від 19.02.2020 року і роз`яснено, що в разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде вважатися неподаною і повернута їй.

Проте, ухвала судді від 19.02.2020 року до даного часу залишена без належного реагування, хоча отримана позивачем ОСОБА_1 24.02.2020 року за адресою АДРЕСА_2 та 05.03.2020 року за адресою АДРЕСА_3 , що підтверджується зворотними рекомендованими поштовими повідомленнями про вручення копії ухвали суду (а.с.22-23).

Відповідно до ч.3 ст.185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Оскільки цивільним процесуальним законодавством України не передбачено надання повторного строку на виправлення недоліків позовної заяви, то позовна заява ОСОБА_1 вважається неподаною і повертається позивачеві.

Дана ухвала не перешкоджає повторному зверненню до суду з позовом, поданим і оформленим в порядку, встановленому ст.175 ЦПК України, після усунення зазначених в ухвалі обставин.

Керуючись ст.ст.185, 260 ЦПК України

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , з участю третьої особи Шаргородського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області про оспорювання батьківства повернути позивачеві.

Роз`яснити, що позивач ОСОБА_1 вправі повторно звернутися до суду з позовом, поданим і оформленим відповідно до ст.175 ЦПК України.

На ухвалу може бути подано апеляційну скаргу до Вінницького апеляційного суду через Шаргородський районний суд протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала складена 06.04.2020 року.

Суддя: