РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №:755/9912/19

Провадження №: 2/755/2521/20

"07" квітня 2020 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючої судді - Марфіної Н.В.,

за участі секретаря - Міроненко С.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Русанівська затока» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, -

у с т а н о в и в :

20.06.2019 року позивачка звернулась до суду із позовом до відповідача про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, у якому просить суд стягнути з відповідача завдану матеріальну шкоду у розмірі 96104,00 грн., моральну шкоду у сумі 30000,00 грн., витрати з незалежної оцінки майна в розмірі 3500,00 грн., а також покласти на відповідача понесені позивачем судові витрати.

Вимоги позовної заяви мотивовано тим, що позивачка є власницею квартири АДРЕСА_1 та утримання будинку здійснює відповідач. 28.12.2018 року у невстановлений час відбулось залиття належної позивачу квартири. Відповідно до актів про залиття квартири, зафіксовано пошкодження квартири внаслідок протікання даху будинку. Актом від 28.12.2018 року зафіксовано конкретні пошкодження, яких зазнала квартири, в тому числі і меблі розташовані у ній. Квартира позивача розташована на останньому 23 поверсі, під технічним поверхом даху будинку. Згідно Акту технічного обстеження інженерних мереж від 31.01.2019 року, виявлено пошкодження покрівлі будинку, що призводить до затікання дощової води до житлових приміщень. На замовлення позивача ПП «Аверті» було виконано незалежну оцінку майнового збитку завданого позивачу в результаті пошкодження водою (залиття) належної їй квартири та вбудованих меблів. За результатами виконаних розрахунків сума збитків в результаті пошкодження квартири водою, а також меблів, складає 96104,00 грн. 02.02.2019 року позивачка звернулась до відповідача із заявою про чергове затоплення та вимагала вжити негайних заходів, однак будь-якої відповіді не отримала і жодних заходів для усунення протікань здійснено не було. Позивачка посилається на положення ст.ст. 386, 1166 ЦК України та зазначає, що за актом приймання-передачі багатоквартирного будинку по АДРЕСА_2 в від 01.11.2016 року все майно належне співвласникам передано в управління ОСББ «Русанівська затока», тож з урахуванням положень Законів України «Про житлово-комунальні послуги» та «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», позивач вважає, що цими законами встановлено обов`язок ОСББ утримувати будинок у належному та такому, що відповідає стандартам і нормам стані. Обґрунтовуючи свої позовні вимоги позивачка також посилається на положення ст. 1192 ЦК України і зазначає, що згідно правової позиції Верховного Суду законодавцем встановлена презумпція вини заподіювача шкоди. Стосовно мотивування заявленого до стягнення розміру моральної шкоди, позивачка посилається на положення ст.ст. 23, 1167 ЦК України, відповідну постанову Пленуму Верховного Суду України та зазначає, що у зв`язку з затопленням її квартири, вона не може у ній ночувати і тривалий час перебувати в квартирі, оскільки після тривалого затоплення і постійної вологи на стінах з`явився грибок, відчувається жахливий запах гнилі, а відповідач не вчиняє заходів та не реагує на її заяви. Позивачка зазнала моральних страждань, які виразились у негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження майна і неможливості нормально користуватись ним, затрат значного часу на відновлення стін та стелі, порушенням звичайного способу життя, затрат часу на організацію та проведення ремонтних робіт, тимчасового переїзду до іншого житла, необхідності докладання додаткових зусиль для нормалізації порушеного звичного способу життя. Завдану моральну шкоду позивачка оцінює у 30000,00 грн. з огляду на триваючий характер завдання шкоди, бездіяльність відповідача в усуненні причин затоплення та понесені нею витрати на оцінку завданого збитку у розмірі 3500,00 грн.

Ухвалою суду від 24.06.2019 року відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, з викликом учасників справи.

23.07.2019 року до суду надійшов відзив відповідача на позовну заяву зі змісту якого вбачається, що відповідач не визнає позов та не погоджується із зазначеним в позовних вимогах розміром заподіяного збитку, оскільки наданий позивачкою звіт не є висновком експерта в розумінні положень ЦПК України. У своєму відзиві відповідач просив призначити судову експертизу з визначення розміру збитку посилаючись на те, що обставини стосовно розміру збитків, завданих відповідачем, мають значення для справи і для визначення цього розміру необхідні спеціальні знання. Висновок експертизи є єдино можливим способом з`ясувати обставини, що мають значення для справи.

Ухвалою суду від 23.07.2019 року задоволено клопотання позивача про виклик та допит свідків.

Ухвалою суду від 23.07.2019 року задоволено клопотання представника відповідача про призначення у справі судово-товарознавчої експертизи та зупинене провадження у справі до отримання висновку судової експертизи.

Ухвалою суду від 05.03.2020 року відновлено провадження у справі та призначено справу до розгляду в судовому засіданні.

Ухвалою суду від 07.04.2020 року заяву позивача про збільшення розміру позовних вимог залишено без розгляду.

Позивачка в судове засідання не з`явилась, при цьому до суду надійшло клопотання позивача про розгляд справи за її відсутності та за відсутності свідків, і позивачка зазначає, що відкликає своє клопотання про виклик свідків, оскільки після проведення експертизи відпала необхідність у наданні показів свідків, крім того у зв`язку із запровадженням в державі карантинних заходів забезпечити явку свідків неможливо.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив.

Суд, вивчивши матеріали справи, дослідивши письмові та електронні докази, оцінивши докази кожен окремо та в їх сукупності, повно, об`єктивно та всебічно з`ясувавши обставини справи, приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що квартира АДРЕСА_1 належить на праві власності позивачу та зазначена квартира знаходиться на останньому 23-му поверсі 23-х поверхового будинку, що підтверджується копією свідоцтва про право власності від 02.08.2004 року та копією технічного паспорту цієї квартири (а.с. 11-13).

За змістом акту приймання-передачі багатоквартирного будинку по АДРЕСА_3 ) від ТОВ «Новобудова» в управління ОСББ «Русанівська затока» та дефектної відомості №1/р, з 01.11.2016 року будинок АДРЕСА_2 переданий в управління ОСББ «Русанівська затока» - відповідача у справі (а.с. 14-16).

Згідно акту про залиття квартири внаслідок протікання даху будинку АДРЕСА_2 від 28.12.2018 року (який підписаний головую правління ОСББ, управляючою будинком, самою позивачкою та п`ятьма мешканцями цього будинку), на підставі заяви позивача та після обстеження квартири АДРЕСА_4 акт складений про те, що 29.11.2018 року управляючою будинком було обстежено помешкання квартири, на стелі квартири виявлено патьоки, в коридорі навпроти кабінету свіжі розводи, в приміщенні гардеробної в спальні застарілі розводи внаслідок затоплення. Штукатурка гардеробної кімнати потріскана та відійшла від стінки внаслідок вологості, відійшли шпалери в верхньому куті біля патьоків. Також наявні патьоки на стелі балкону квартири. Усі ці розводи вказують на протікання з технічного поверху. Після обстеження квартири було обстежено технічний поверх, а саме місця над гардеробною квартири, на підлозі технічного поверху виявлено відро з залишками води, стеля технічного поверху має водяні патьоки, плями тощо. Також на стелі технічного поверху в чотирьох інших місцях виявлена волога розводь, яка вказує на протікання даху ще й в інших місцях будинку. 28.12.2018 року у зв`язку з новим затопленням, було також проведено обстеження квартири та виявлено, що гардеробна спальної кімнати затоплена водою, стеля мокра, з неї капає вода на підлогу та на шафу гардеробної кімнати, по усій стіні гардеробної також стікає вода. Одяг та інші речі, що знаходяться в гардеробній та шафі спальної кімнати, мокрі або вологі, паркет в деяких місцях мокрий, штукатурка волога та відійшла від стелі, шпалери у верхньому куті гардеробної відійшли. Меблі гардеробної та шафи спальної кімнати мокрі та у деяких місцях здулися. В коридорі, напроти кабінету, стіна з декоративної штукатури потріскана, вздута та відійшла від стіни внаслідок вологості. Стеля навпроти кабінету мокра з розводами 160см х 20см. По стіні вентиляційного каналу санвузла стікає вода вниз по усьому стояку. Після обстеження техповерху, що розташований над квартирою, на стелі та на стінах виявлені мокра розводь, яка вказує на протікання даху та вентканалів у різних місцях будинку. В декількох місцях розставлені відра, в які капає вода зі стелі з різною інтенсивністю (а.с. 21).

Згідно акту про залиття квартири внаслідок протікання даху будинку АДРЕСА_2 від 28.12.2018 року (який підписаний головую правління ОСББ, управляючою будинком та самою позивачкою), на підставі заяви позивача та після нового обстеження квартири АДРЕСА_4 , що розташована на останньому жилому поверху будинку, акт складений про те, що 29.11.2018 року управляючою будинком було обстежено помешкання квартири, на стелі квартири виявлено патьоки, в коридорі навпроти кабінету свіжі розводи, в приміщенні гардеробної в спальні застарілі розводи внаслідок затоплення. Штукатурка гардеробної кімнати потріскана та відійшла від стінки внаслідок вологості, відійшли шпалери в верхньому куті біля патьоків. Також наявні патьоки на стелі балкону квартири. Усі ці розводи вказують на протікання з технічного поверху. Після обстеження квартири було обстежено технічний поверх, а саме місця над гардеробною квартири, на підлозі технічного поверху виявлено відро з залишками води, стеля технічного поверху має водяні патьоки, плями тощо. Також на стелі технічного поверху в чотирьох інших місцях виявлена волога розводь, яка вказує на протікання даху ще й в інших місцях будинку. 28.12.2018 року у зв`язку з новим затопленням, було також проведено обстеження квартири та виявлено, що гардеробна спальної кімнати затоплена водою, стеля мокра, з неї капає вода на підлогу та на шафу гардеробної кімнати, по усій стіні гардеробної також стікає вода. Одяг та інші речі, що знаходяться в гардеробній та шафі спальної кімнати, мокрі або вологі, паркет в деяких місцях мокрий, штукатурка волога та відійшла від стелі, шпалери у верхньому куті гардеробної відійшли. Меблі гардеробної та шафи спальної кімнати мокрі та у деяких місцях здулися. В коридорі, напроти кабінету, стіна з декоративної штукатури потріскана, вздута та відійшла від стіни внаслідок вологості. Стеля навпроти кабінету мокра з розводами 160см х 20см. По стіні вентиляційного каналу санвузла стікає вода вниз по усьому стояку. (а.с. 22).

За змістом акту технічного обстеження інженерних мереж (ХВП, ГВП, ЦО, каналізація) від 31.01.2019 року, підписаного інженером з технічного обслуговування інженерних мереж, під час аварійно-технічного обслуговування, згідно договору №16р/18 від 01.12.2018 року, був проведений технічний огляд внутрішніх трубопроводів та санітарно-технічних приладів та складений акт про те, що в результаті обстеження і аварійних випробувань виявлено незадовільний технічний стан існуючих інженерних мереж. Зокрема, пошкоджена покрівля будинку, що призводить до затікання дощової води до житлових приміщень. В приміщенні МІТП не працює аварійно-дренажна система водовідведення. Необхідний в аварійному порядку ремонт, зокрема, покрівлі (а.с. 23).

30.12.2018 року позивачка уклала з ПП «Аверті» договір на надання послуг з незалежної оцінки. Акт про виконані роботи за цим договором підписаний сторонами 22.01.2019 року. І, як вбачається з матеріалів справи, позивачка здійснила оплату з наданих послуг по проведення оцінки в загальному розмірі 3500,00 грн. (а.с. 17-20).

За змістом звіту від 17.01.2019 року про оцінку майнового збитку завданого власнику квартири АДРЕСА_1 внаслідок залиття на дату оцінки - 30.12.2018 року, вартість будівельно-монтажних робіт, ремонтних робіт та матеріалів за вирахуванням зносу складає 82329,00 грн., а вартість майнового збитку нанесеного меблям квартири становить 13775,00 грн. Загалом сума збитку в результаті пошкодження водою квартири, а також меблів, що знаходились у зазначеній квартирі на момент залиття та зазнали пошкоджень, складає 96104,00 грн. (а.с. 49-122).

Згідно висновку експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи №24315/19-43 від 28.02.2020 року, вартість ремонтно-відновлювальних робіт (розмір завданої матеріальної шкоди) для усунення наслідків залиття квартири АДРЕСА_1 , згідно даних візуально-інструментального обстеження, станом на час проведення дослідження, становить 86886,00 грн. (а.с. 170-184).

Відповідно до положень ст.ст. 1, 4, 18 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (далі - об`єднання) - юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна. Об`єднання створюється для забезпечення і захисту прав співвласників та дотримання їхніх обов`язків, належного утримання та використання спільного майна, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та статутними документами. Основна діяльність об`єднання полягає у здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання. Об`єднання відповідно до цього Закону та статуту зобов`язане забезпечувати належний санітарний, протипожежний і технічний стан спільного майна, що належить співвласникам.

Частиною 3 статі 386 ЦК України передбачено, що власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому матеріальної та моральної шкоди.

Згідно зі статтею 1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

За частинами 1, 2 статті 1166 ЦК України, майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкода завдана не з її вини.

Цивільне законодавство в делікатних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, тож якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачу.

У даному випадку факт залиття квартири позивача підтверджується зібраними у справі доказами, які не спростовані відповідачем в ході розгляду справи. Останнім не доведено, що майнова шкода, завдана залиттям квартири позивача, заподіяна не з його вини. Жодних доказів в обґрунтування цього матеріали справи не містять.

Ураховуючи, що за змістом наявних в матеріалах справи доказів, будинок, в якому знаходиться належна позивачу квартира, перебуває в управлінні відповідача, саме останній є відповідальним за належний технічний стан спільного майна, що належить співвласникам, зокрема і технічний стан покрівлі будинку.

При цьому, належними та достатніми доказами підтверджено факт залиття квартири позивача саме через незадовільний технічний стан покрівлі, оскільки покрівля має пошкодження через які дощова вода потрапляє до житлового приміщення та стається протікання, і як наслідок затоплення, яке призводить до завдання матеріального збитку у зв`язку з пошкодженням належного позивачу майна.

За таких умов суд дійшов висновку про обґрунтованість вимог позивача стосовно відшкодування йому за рахунок відповідача заподіяної залиттям квартири матеріальної шкоди.

Щодо розміру матеріальної шкоди, який має бути стягнутий з відповідача, суд, вивчивши змість звіту про оцінку збитку, який був виготовлений на замовлення позивача, та висновок експерта за результатами проведення судової експертизи, яка була проведена на підставі ухвали суду, вважає, що матеріальний збиток має бути відшкодований позивачу у розмірі зазначеному в звіті про оцінку вартості збитку в сумі 96104,00 грн., з огляду на наступне.

Наданий позивачем звіт про оцінку вартості завданої матеріальної шкоди у сумі 96104,00 грн. складається з:

- розміру збитку в результаті пошкодження квартири 82329,00 грн. (вартість будівельно-монтажних робіт, ремонтних робіт та матеріалів за вирахуванням зносу);

- розміру збитку нанесеного меблям квартири, які на момент залиття знаходились в квартирі та були пошкоджені внаслідок залиття - 13775,00 грн.

Натомість зміст висновку судової експертизи свідчить про те, що нею охоплено матеріальну шкоду, яка стосується вартості ремонтно-відновлювальних робіт для усунення наслідків залиття квартири та становить 86886,00 грн.

Додаток №2 до висновку не містить жодних згадувань про нанесення збитку також у зв`язку з пошкодженням меблів у квартирі, хоча наявні в матеріалах справи акти про затоплення квартири містять посилання на пошкодженням меблів при затоплення помешкання.

Отже, необхідність стягнення збитку нанесеного в результаті пошкодження меблів квартири, що становить 13775,00 грн., повною мірою підтверджується матеріалами справи.

За двома наведеними документами з оцінки вартості заподіяної матеріальної шкоди вбачається, що згідно судової експертизи вартість відновлювально-ремонтних робіт у квартирі є більшою ніж відповідний збиток за звітом про оцінку (86886,00 грн. та 82329,00 грн.).

Однак, ураховуючи, що ухвалою суду від 07.04.2020 року заяву позивача про збільшення розміру позовних вимог було залишено без розгляду та з огляду на положення ст. 13 ЦПК України стосовно необхідності розгляду справи в межах заявлених позовних вимог, стягненню з відповідача на користь позивача підлягає вартість ремонтно-відновлювальних робіт у сумі 82329,00 грн., що визначена за звітом про оцінку та відповідає зваленим позовним вимогам.

Таким чином, загальна сума заподіяної матеріальної шкоди у зв`язку із залиттям квартири становить 96104,00 грн., що відповідає загальній сумі за звітом про оцінку і позовним вимогам ОСОБА_1 , та підлягає стягненню з відповідача на користь позивача.

За проведення оцінки завданого збитку по звіту від 17.01.2019 року позивачем сплачено 3500,00 грн., які позивач просить стягнути з відповідача.

Відповідно до положень ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

Понесені позивачем витрати по оплаті послуг оцінювача, пов`язані із залученням оцінювача для здійснення оцінки розміру матеріального збитку, завданого залиттям квартири, до подання позову до суду. У розумінні положень статті 22 ЦК України дані витрати, які понесла позивачка для відновлення свого порушеного права є збитками, а тому мають бути відшкодовані позивачу за рахунок відповідача. За таких умов, позивачка обґрунтовано вимагає стягнення з відповідача коштів за послуги оцінювача в сумі 3500,00 грн.

Стосовно стягнення з відповідача завданої позивачу моральної шкоди, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно ч. 1 ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

Вивчивши зібрані у справі письмові докази та встановивши обставини справи, суд приходить до висновку, що позивачу завдано моральної шкоди у зв`язку із пошкодженням належного її майна, що в свою чергу призводить до моральних страждань, які вимагають додаткових зусиль для організації життя. При визначенні розміру моральної шкоди суд враховує характер правопорушення, глибину душевних страждань позивача, завданих пошкодженням її майна, а також керується принципами співмірності, розумності та справедливості, і приходить до висновку про необхідність зменшення заявленого до стягнення розміру моральної шкоди з 30000,00 грн. до 8000,00 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Ціна позову становить 129604,00 грн., отже такій ціні позову відповідає розмір судового збору у сумі 1296,04 грн.

Із вказаного розміру позовних вимог судом задоволено 107604,00 грн, що відповідає 83% від розміру заявлених вимог матеріального характеру. Тож, до стягнення з відповідача на користь позивача підлягає сума судового збору у розмірі 1075,71 грн. (1296,04 х 83%).

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 4, 5, 13, 76-81, 89, 141, 259, 263-265, 354, 355 ЦПК України, ст.ст. 22, 23, 386, 1166, 1167, 1192 ЦК України, Законом України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», суд, -

у х в а л и в:

Позов ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Русанівська затока» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири - задовольнити частково.

Стягнути з Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Русанівська затока» на користь ОСОБА_1 завдану матеріальну шкоду у розмірі 96104 (дев`яносто шість тисяч сто чотири) грн. 00 коп. та збитки у сумі 3500 (три тисячі п`ятсот) грн. 00 коп.

Стягнути з Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Русанівська затока» на користь ОСОБА_1 моральну шкоду у розмірі 8000 (вісім тисяч) грн. 00 коп.

В іншій частині позову - відмовити.

Стягнути з Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Русанівська затока» на користь ОСОБА_1 судові витрати пов`язані зі сплатою судового збору у розмірі 1075 (одна тисяча сімдесят п`ять) грн. 71 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги на рішення суду до Київського апеляційного суду через Дніпровський районний суд м. Києва протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення складений 09.04.2020 року.

Учасники справи:

Позивач - ОСОБА_1 ( АДРЕСА_5 , РНОКПП НОМЕР_1 );

Відповідач - Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Русанівська затока» (м. Київ, вул. Євгена Сверстюка, 52в, ).

Суддя -