У х в а л а

08 квітня2020 року

м. Київ

справа № 463/3330/16-ц

провадження № 61-6069 ск 20

Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду Ігнатенка В. М.

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на рішення Личаківського районного суду м. Львова від 21 травня 2018 року та постанову Львівського апеляційного суду від 03 березня 2020 року в справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення боргу за договорами позики,

В с т а н о в и в:

23 березня 2020 року ОСОБА_1 , ОСОБА_2 надіслали засобами поштового зв`язку до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Личаківського районного суду м. Львова від 21 травня 2018 року та постанову Львівського апеляційного суду від 03 березня 2020 року.

У касаційній скарзі заявники просить суд касаційної інстанції скасувати рішення судів першої та апеляційної інстанцій, і ухвалити нове рішення, яким відмовити в задоволенні позовних вимог.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справ між суддями для розгляду справи визначено суддю-доповідача Ігнатенка В. М.

Подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження, з огляду на наступне.

У порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановленому розмірі.

Ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати (підпункт 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір»», в редакції, чинній станом на дату подання позовної заяви у даній справі).

Розмір мінімальної заробітної плати станом на 01 січня 2016 року становив 1 378,00 грн.

Частиною сьомою статті 6 Закону України «Про судовий збір» визначено, що судовий збір справляється з урахуванням загальної суми позову у разі подання позову одним позивачем до кількох відповідачів.

Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Зі змісту касаційної скарги вбачається, що заявники оскаржують рішення судів першої та апеляційної інстанції щодо солідарного стягнення з них суми коштів у розмірі 1 281 251,19 грн.

Таким чином, за подання касаційної скарги на рішення Личаківського районного суду м. Львова від 21 травня 2018 року та постанову Львівського апеляційного суду від 03 березня 2020 року, заявники мають оплатити судовий збір, з рахуванням вимог Закону України «Про судовий збір» та оспорюваної суми, у розмірі 13 780 грн (1 378*5*200%).

До касаційної скарги заявниками додано просту копію дубліката квитанції від 22 березня 2020 року, про сплату (можливо) судового збору у розмірі 7 441,22 грн, що є порушенням вимог статті 95 ЦПК України, а тому даний документ не може вважатися належним доказом на підтвердження сплати відповідної суми судового збору.

Разом із цим, уматеріалах касаційної скарги міститься клопотання заявників про відстрочення сплати судового збору за подання даної касаційної скарги, оскільки ОСОБА_1 є безробітним, а ОСОБА_2 отримує заробітку плату невеликого розміру, що свідчить про їх скрутне матеріальне становище та є підставою для відстрочення сплати суми судового збору до часу ухвалення судом касаційної інстанції рішення в даній справі.

Відповідно до частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, зокрема, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Згідно з частиною першою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, в тому числі й органів державної влади.

Як убачається із поданої заявником ОСОБА_2 засвідченої копії довідки про доходи від 16 березня 2020 року, виданої ЛКП «Зелений Львів», у ній зазначено, що ОСОБА_1 є працівником даного підприємства та розмір її доходів за період з 01 січня 2019 року по 31 грудня 2019 року становить 134 745,91 грн.

Разом із цим, до касаційної скарги заявниками не додано документів, які містять інформацію про розміри або відсутність доходів у ОСОБА_1 за попередній календарний рік, що відповідно унеможливлює встановлення судом обґрунтованості заявленого клопотання про відстрочення заявникам сплату судового збору за подання касаційної скарги з тих підстав, що сума судового збору, яка підлягає оплаті, перевищує 5 відсотків від доходів заявників за попередній календарний рік.

Отже, слід відмовити заявникам у задоволенні клопотання про відстрочення оплати судового збору за подання ними касаційної скарги на рішення Личаківського районного суду м. Львова від 21 травня 2018 року та постанову Львівського апеляційного суду від 03 березня 2020 року.

Таким чином, за подання даної касаційної скарги, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 необхідно надати належні докази на підтвердження оплати судового збору, у розмірі 13 780,00 грн, або надати до суду належні докази (документи) на підтвердження їх права на пільги при оплаті відповідної суми судового збору.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УК у Печерському районі м. Києва, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, код класифікації доходів бюджету: 22030102, номер рахунку отримувача (стандарт IBAN): UA0026007.

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати оригінал документа, що підтверджує його сплату.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала. За змістом частини першої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог цього Кодексу щодо форми і змісту, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19» установлено з 12 березня 2020 року до 3 квітня 2020 року на усій території України карантин, а 25 березня 2020 року Кабінетом Міністрів України на території України запроваджено режим надзвичайної ситуації та продовжено карантин до 24 квітня 2020 року.

У пункті 3 розділу ХII «Прикінцеві положення» ЦПК України зазначено, зокрема, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 , ОСОБА_2 необхідно залишити без руху з наданням їм можливості усунути вищевказані недоліки.

На підставі наведеного, керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,

У х в а л и в:

Залишити без руху касаційну скаргу ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на рішення Личаківського районного суду м. Львова від 21 травня 2018 року та постанову Львівського апеляційного суду від 03 березня 2020 року, та надати для усунення зазначених вище недоліків строк до 15 травня 2020 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали та закінчення строку дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на запобігання поширення коронавірусної хвороби (COVID-19).

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Суддя В. М. Ігнатенко