Провадження № 2/752/3071/20
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

(заочне)

20 березня 2020 року Голосіївський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Хоменко В.С.

при секретарі Павлюх П.В.,

розглянувши в порядку спрощеного провадження без повідомлення сторін в приміщенні Голосіївського районного суду м. Києва цивільну справу ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, -

в с т а н о в и в:

у жовтні 2019 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом, у якому просила стягнути з ОСОБА_2 кошти в сумі 56 800,00 грн. у відшкодування матеріальної шкоди, заподіяної залиттям квартири, 4 000,00 грн. вартості проведених оціночних послуг та 768,40 грн. судового збору.

Позовні вимоги мотивовані тим, що вона являється власником квартири АДРЕСА_1 .

Актом комісії № 476 від 08.08.2019 року в складі: провідного інженера Захожа-Стрельникової В.П., майстра Скляр І.Л. майстра р/д № 1 Очеретяного А.В. , затвердженого начальником «ЖЕД 102 Голосіївського району» Суддею І.І., було зафіксовано затоплення її квартири з квартири з верхнього поверху, а саме: з квартири АДРЕСА_2 , що належить на праві власності ОСОБА_2 .

Згідно висновку про вартість проведення відновлювального ремонту квартири АДРЕСА_1 після її залиття (потопу), яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , від 22.10.2019 року ринкова вартість проведення відновлювального ремонту становить 56 800,00 грн.

Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва Хоменко В.С. від 28.10.2019 року відкрито провадження у справі з призначенням проведення розгляду в порядку спрощеного позовного провадження у цивільній справі без повідомлення сторін на 24.01.2020 року (а.с. 64-65).

Заперечення щодо розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження до суду не надходили.

Клопотань від сторін про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін не надходило.

Ухвалою від 24.01.2020 року розгляд справи відкладено на 10.03.200 року (а.с. 71).

Відповідач відзив на позовну заяву не подала.

Статтею 13 ЦПК України визначено принцип диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до якого суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до вимог ЦПК України, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Статтею 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує зокрема: чи мали місце обставини, якими обґрунтовуються вимоги і заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; які правовідносини випливають зі встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин.

Отже суд розглядає справу за наявними у справі доказами, які надані сторонами.

На підставі викладеного, судовий розгляд справи здійснюється за правилами спрощеного позовного провадження на підставі наявних у суду матеріалів, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу з постановленням заочного рішення, проти чого не заперечує позивач, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази в їх сукупності, суд приходить до наступного.

Позивач є власником квартири АДРЕСА_1 згідно договору купівлі-продажу від 07.05.2009 року, посвідченого приватним нотаріусом КМНОУ Сергієнко Н.Б. за реєстровим № 551 та зареєстрованим Київським міським бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна за реєстровим № 5738 (а.с. 8-10).

Згідно з інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта відповідач ОСОБА_2 є власником квартири АДРЕСА_2 (а.с. 13-15).

Судом встановлено, що 30.07.2019 року відбулося залиття квартири позивача із вище розташованої квартири АДРЕСА_2 , що підтверджується актом комісії № 476 від 08.08.2019 року в складі: провідного інженера Захожа-Стрельникової В.П., майстра Скляр І.Л. майстра р/д № 1 Очеретяного А.В. , затвердженого начальником «ЖЕД 102 Голосіївського району» Суддею І.І., у якому зазначено, що затоплення обстежуваної квартири стялося внаслідок халатного відношення до сантехнічного обладнання: лопнув перехідник на холодному водопостачанні (а.с. 16).

Згідно висновку про вартість проведення відновлювального ремонту квартири АДРЕСА_1 після її залиття (потопу), яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , від 22.10.2019 року ринкова вартість проведення відновлювального ремонту становить 56 800,00 грн. (а.с. 17-58).

За складання вказаного висновку позивачем сплачено 4 000,00 грн., що підтверджується квитанцією від 17.10.2019 року (а.с. 59-61).

Відповідно до ст. 151 ЖК України громадяни, які мають в приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, проводити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт.

Відповідно до ч. 4 ст. 319 ЦК України власність зобов`язує.

Власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом (ст. 322 ЦК України).

Відповідно до ч. 3 ст. 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди.

Відповідно до ч. ч. 1. 2 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Відповідно до ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Таким чином, цивільне законодавства в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, та, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

Виходячи із визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладається обов`язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачу.

Законодавством установлено, що відшкодування шкоди полягає у відшкодуванні затрат, необхідних для приведення пошкодженої речі у її попередній стан та у компенсації супутніх витрат, необхідних для такого відновлення.

Враховуючи, що причиною залиття належної позивачу квартири стало халатне користування сантехнічними приладами власником квартири АДРЕСА_2 відповідачем ОСОБА_2 , а тому відповідач в силу закону має нести відповідальність за спричинену шкоду, в зв`язку з чим суд надходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог.

Доказів того, що залиття належної позивачу квартири, відбулося з вини інших осіб та як наслідок відповідальність за спричинену шкоду має бути покладена не на відповідача, суду не надано.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України суд надходить до висновку про необхідність стягнення на користь позивача суми судового збору у розмірі 768,40 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 12, 13, 76-81, 133, 137, 141, 274-279, 280-284, 352, 354 ЦПК України, суд,-

у х в а л и в:

позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 матеріальну шкоду, заподіяну залиттям квартири, у розмірі 56 800,00 грн. (п`ятдесят шість тисяч вісімсот гривень 00 копійок), витрати по проведенню оціночних послуг у розмірі 4 000,00 грн. (чотири тисячі гривень 00 копійок), а всього - 60 800,00 грн. (шістдесят тисяч вісімсот гривень 00 копійок).

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 768,40 грн. (сімсот шістдесят вісім гривень 40 копійок).

Відомості щодо учасників справи:

Позивач - ОСОБА_1 , ІПН НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_5 .

Відповідач - ОСОБА_2 , ІПН НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_2 .

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня його проголошення.

Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя В.С. Хоменко