Суддя Черняк В. Г.
Справа № 644/6419/19
Провадження № 2/644/309/20
02.04.2020
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 квітня 2020 року м. Харків

Орджонікідзевський районний суд міста Харкова у складі:

Головуючого судді Черняк В.Г.,

за участю:

секретаря судових засідань Красовської К.В., Лазарєвої М.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Орджонікідзевського районного суду м. Харкова цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа Державний нотаріус Четвертої Харківської міської нотаріальної контори Козєєва Світлана Миколаївна, про встановлення факту проживання однією сім`єю та визнання права власності,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Харківської міської ради, у якому просить суд встановити факт його спільного проживання з вітчимом ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , з 24.10.1990 року по день смерті ОСОБА_2 . Крім того, позивач ОСОБА_1 просить суд визнати за ним право власності на 1/3 частину квартири, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його вітчим ОСОБА_2 . Після його смерті залишилась спадщина у вигляді 1/3 частини квартири, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , яка належала спадкодавцю на праві спільної сумісної власності на підставі свідоцтва про право власності. 23.03.2019 року позивач подав до Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори заяву про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на майно померлого вітчима ОСОБА_2 . Однак державний нотаріус Козєєва С.М. винесла постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, оскільки позивачем не подані документи, які підтверджують родинний зв`язок з померлим ОСОБА_2 .

Позивач зазначає, що сімейні стосунки між позивачем та спадкодавцем виникли з 1990 року. Померлий ОСОБА_2 з 07.05.1980 року постійно проживав за адресою: АДРЕСА_1 , з матір`ю позивача ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , тобто доводився позивачу вітчимом. Незважаючи на юридичне розірвання шлюбу між матір`ю та вітчимом, вони продовжували проживати однією сім`єю, вести спільне господарство до моменту смерті. Зазначена квартира була приватизована на позивача, його матір та вітчима. Позивач вів господарство спільно з померлим вітчимом ОСОБА_2 , вони мали спільний бюджет з розподілом прав та обов`язків, здійснювали ремонт, сплачували комунальні послуги. Встановлення факту проживання однією сім`єю необхідно позивачу для реалізації його права на прийняття спадщини.

Під час судового розгляду позивач ОСОБА_1 та його представник адвокат Данько Л.В. позовні вимоги підтримали та просили задовольнити. В судове засідання 02.04.2020 року позивач та його представник не з`явились, надали суду заяву про закінчення розгляду справи у їх відсутність.

Представник відповідача Харківської міської ради в судове засідання 02.04.2020 року не з`явився, про час і місце розгляду справи повідомлявся своєчасно та належним чином, про причини неявки суд не повідомив.

Державний нотаріус Четвертої Харківської міської нотаріальної контори Козєєва С.М. в судове засідання не з`явилась, надала заяву про розгляд справи у її відсутність, заперечень по суті позовних вимог не мала.

10.09.2019 року представник Харківської міської ради Закревський А.О. надав суду відзив на позов, в якому проти позову заперечував та просив в позові відмовити. У відзиві на позов представник відповідача посилався на те, що позивачем не надано належних, допустимих та достатніх доказів на підтвердження факту проживання позивача ОСОБА_1 разом із спадкодавцем ОСОБА_2 . Крім того, представник відповідача посилався на те, що позивач перебував у зареєстрованому шлюбі та відповідно не входить до кола спадкоємців четвертої черги спадкування за законом.

03.10.2019 року позивач ОСОБА_1 надав суду відповідь на відзив, у якому посилається на те, що ним надано належні та допустимі докази на підтвердження позовних вимог, крім того заявлено клопотання про виклик свідків. Позовних вимог про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, проти яких заперечує у відзиві відповідач, позивачем не заявлялось, отже такі заперечення відповідача є безпідставними.

Суд, дослідивши письмові матеріали справи, встановив наступні факти та відповідні їх правовідносини.

Згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , яке видане 13.03.2019 року Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, ІНФОРМАЦІЯ_3 народився позивач ОСОБА_1 . Батьками позивача ОСОБА_1 є ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .

15.12.1979 року матір позивача ОСОБА_5 уклала шлюб з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . Викладене підтверджується наданою на виконання ухвали суду про витребування доказів копією актового запису про шлюб № 567 від 15.12.1979 року.

Таким чином, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , є вітчимом позивача ОСОБА_1

18.02.1986 року шлюб між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 було розірвано, що підтверджується свідоцтвом про розірвання шлюбу серії НОМЕР_2 , яке видане 04.02.2005 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Орджонікідзевського районного управління юстиції м.Харкова. Крім того, викладене підтверджується наданою на виконання ухвали суду про витребування доказів копією актового запису про розірвання шлюбу № 96 від 18.02.1986 року.

Згідно рішення Виконавчого комітету Орджонікідзевської районної ради м.Харкова №65/21 від 01.03.2005 року матір позивача ОСОБА_3 визнано наймачем квартири АДРЕСА_2 . У вказаній квартирі проживала сім`я у складі основного наймача ОСОБА_3 , колишнього чоловіка ОСОБА_2 , сина ОСОБА_1 .

ІНФОРМАЦІЯ_5 року ОСОБА_3 було видане свідоцтво про право власності на житло № 7-05-249525 від 25.10.2005 року на квартира АДРЕСА_2 , згідно якого вказана квартира належала на праві спільної сумісної власності ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , ОСОБА_1 .

З листа Управління реєстрації місця проживання Департаменту реєстрації Харківської міської ради № 1356/0/282-19 від 01.03.2019 року вбачається, що позивач ОСОБА_1 зареєстрований у квартирі АДРЕСА_2 з 24.10.1990 року. Вітчим позивача ОСОБА_2 зареєстрований у вказаній квартирі з 07.05.1980 року, знятий з реєстрації 11.03.2009 року у зв`язку зі смертю. Мати позивача ОСОБА_3 зареєстрована у вказаній квартирі з 20.07.1963 року.

Таким чином, незважаючи на розірвання шлюбу між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , яке відбулося 18.02.1986 року, вказані особи приймали спільну участь у приватизації квартири (право власності на яку визначено як спільну сумісну власність), мали реєстрацію за однією адресою. У приватизаційних документах вказані особи заявлені як члени однієї родини.

ІНФОРМАЦІЯ_1 вітчим позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 , яке видане Відділом реєстрації актів цивільного стану по м.Харкову Харківського міського управління юстиції.

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мати позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_4 , яке видане Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області.

З витягу зі Спадкового реєстру вбачається, що після смерті матері позивача ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , 01.12.2018 року було заведено спадкову справу № 63421983.

21.03.2020 року позивачем ОСОБА_1 отримано свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті матері ОСОБА_3 , спадщина складається з 1/3 частини квартири АДРЕСА_2 .

23.09.2019 року позивач ОСОБА_1 звернувся до Четвертої Харківської міської нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на майно померлого вітчима ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

З витягу зі Спадкового реєстру вбачається, що після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , 23.03.2019 року було заведено спадкову справу № 63948513.

Постановою Державного нотаріуса Четвертої Харківської міської нотаріальної контори Козєєвої С.М. від 23.03.2019 року позивачу ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину. Відмова нотаріуса мотивована тим, що позивачем не надано документів, які підтверджують родинний зв`язок позивача ОСОБА_1 з померлим ОСОБА_2 . Із вказаної постанови нотаріуса вбачається, що інших заяв про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 до нотаріальної контори не подавалося, інші спадкоємці відсутні. До складу спадщини входить частина квартири АДРЕСА_2 .

Крім того, судом було заслухано пояснення свідків ОСОБА_6 та ОСОБА_7 .

Свідок ОСОБА_6 в суді показав, що позивач ОСОБА_1 проживав однією сім`єю із матір`ю ОСОБА_3 та вітчимом ОСОБА_2 . Вони спільно проживали за адресою: АДРЕСА_1 . Свідок ОСОБА_6 перебував у дружніх стосунках з померлим ОСОБА_2 , вони разом працювали на заводі «ХТЗ». Хоча шлюб між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 було розірвано, вони все одно проживали однією сім`єю, у них був цивільний шлюб, а ОСОБА_2 замінив батька ОСОБА_1 . Відносини в сім`ї завжди були доброзичливі, вівся спільний побут та бюджет. Потім ОСОБА_2 помер, його ховала ОСОБА_3 , а у 2018 році померла і ОСОБА_3 .

Свідок ОСОБА_7 в суді показала, що вона була подругою ОСОБА_3 , бувала у них у гостях. ОСОБА_3 , ОСОБА_2 та ОСОБА_1 проживали спільно однією сім`єю, проживали постійно, мали спільний побут, разом харчувалися, робили спільні покупки, взаємно турбувалися один за одного. Стосунки в сім`ї були доброзичливі, ОСОБА_2 був вітчимом ОСОБА_1 У 2009 році ОСОБА_2 помер, ховали його ОСОБА_1 та ОСОБА_3 .

Згідно роз`яснень, викладених у п. 21 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику в справах про спадкування», при вирішенні спору про право на спадщину осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини (четверта черга спадкоємців за законом), судам необхідно враховувати правила ч. 2 ст. 3 СК України про те, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Зазначений п`ятирічний строк повинен виповнитися на момент відкриття спадщини і його необхідно обчислювати з урахуванням часу спільного проживання зі спадкодавцем однією сім`єю до набрання чинності цим Кодексом. До спадкоємців четвертої черги належать не лише жінка (чоловік), які проживали однією сім`єю зі спадкодавцем без шлюбу, таке право можуть мати також інші особи, якщо вони спільно проживали зі спадкодавцем, були пов`язані спільним побутом, мали взаємні права та обов`язки, зокрема вітчим, мачуха, пасинки, падчерки, інші особи, які взяли до себе дитину як члена сім`ї.

Аналіз норми ч.2 ст. 3 СК України у системному зв`язку з п. 21 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» дає підстави дійти висновку про те, що для встановлення факту проживання однією сім`єю необхідні докази: ведення спільного господарства, наявності у сторін спільного бюджету, проведення спільних витрат, наявність взаємних прав та обов`язків.

Так, перевіривши матеріали цивільної справи, надані суду докази, заслухавши пояснення позивача та показання свідків, суд приходить до висновку, що ОСОБА_2 приходився позивачу ОСОБА_1 вітчимом. Вони не тільки були зареєстровані за однією адресою з 24.10.1990 року та по день смерті ОСОБА_2 , тобто по ІНФОРМАЦІЯ_1 , та спільно проживали в одній квартирі, приймали участь у приватизації спільної квартири та зазначені у приватизаційних документах, як одна родина, а позивач ОСОБА_1 та померлий ОСОБА_2 спільно вели господарство, мали спільний бюджет, мали взаємні права та обов`язки. Такі відносини, за оцінкою досліджених судом доказів, свідчать про проживання ОСОБА_1 та ОСОБА_2 однією сім`єю на протязі більше п,яти років до дня відкриття спадщини після смерті вітчима позивача ОСОБА_2 .

За таких обставин, суд приходить до висновку, що позивачем доведено факт проживання однією сім`єю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , з вітчимом ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , актовий запис про смерть №2565, за адресою: АДРЕСА_1 , з 24.10.1990 року по день смерті ОСОБА_2 , тобто проживання однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини.

Посилання представника Харківської міської ради Закревського А.О. зазначені в відзиві на позов, в якому проти позову заперечував та просив в позові відмовити суд оцінює критично. У відзиві на позов представник відповідача посилався на те, що позивачем не надано належних, допустимих та достатніх доказів на підтвердження факту проживання позивача ОСОБА_1 разом із спадкодавцем ОСОБА_2 . Проте, при поданні відзиву представником відповідача не враховані надані позивачем, в підтвердження обставин проживання позивача ОСОБА_1 разом із спадкодавцем ОСОБА_2 докази показання свідків, допитаних під час судового розгляду.

Посилання представника відповідача на невизнання позову з тих підстав, що позивач перебував у зареєстрованому шлюбі - суд до уваги не приймає, оскільки факт перебування позивача у зареєстрованому шлюбі з жінкою, при оцінці обставин про проживання такої особи на протязі відповідного часу однією сім`єю разом зі спадкодавцем у правовідносинах що з`ясовувались судом, сам по собі юридичного значення не має.

Відповідно до ч. 1ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

У відповідності до ч. 1 ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Відповідно до ст. 1264 ЦК України, у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього кодексу, він не заявив про відмову від неї. У випадку, якщо спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, він має подати до нотаріуса заяву про прийняття спадщини.

Враховуючи викладене, позивач ОСОБА_1 є спадкоємцем четвертної черги по закону після смерті вітчима ОСОБА_2 , у зв`язку з чим підлягає задоволенню і позовна вимога позивача ОСОБА_1 про визнання за ним права власності на 1/3 частину квартири, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом після ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Керуючись ст. ст. 1217, 1221, 1268 ЦК України, ст. ст. 4, 12, 19, 76, 81, 82, 264, 265, 352, 354ЦПК України, постановою Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику в справах про спадкування», суд

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_5 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ) до Харківської міської ради (адреса: м.Харків, м-н Конституції, 7), третя особа Державний нотаріус Четвертої Харківської міської нотаріальної контори Козєєва Світлана Миколаївна (адреса: м. Харків, вулиця Біблика, 57) про встановлення факту проживання однією сім`єю та визнання права власності задовольнити.

Встановити факт проживання однією сім`єю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , з відчимом ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , актовий запис про смерть №2565 за адресою: АДРЕСА_1 з 24.10.1990 року по день смерті ОСОБА_2 .

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , право власності на 1/3 частину квартири, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів, з дня проголошення рішення до Харківського апеляційного суду, враховуючи п. 15.5. Розділу 13 Перехідні положення ЦПК України, через Орджонікідзевський районний суд м. Харкова, а якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення виготовлено 10 квітня 2020 року.

Головуючий - суддя: В. Г. Черняк