У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09.04.2020 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Бедьо В.І., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 від імені та в інтересах якого діє адвокат Пітух Василь Іванович до ОСОБА_2 , ОСОБА_2 , ПАТ «Банк Форум», ОСОБА_3 , ПАТ КБ «Приватбанк», ТОВ «Кредитні ініціативи», Ужгородської місцевої прокуратури, треті особи без самостійних вимог Ужгородський МВ ДВС Південно-західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції ( м. Івано-Франківськ), Відділ примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Закарпатській області Південно-західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції ( м. Івано-Франківськ), Перша Ужгородська державна нотаріальна контора про звільнення майна з-під арешту,-

ВСТАНОВИВ:

До Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області надійшла вищезазначна позовна заява, в якій позивач просить суд звільнити з-під арештів предмет іпотеки: нерухоме майно, а саме будівлю літ. Б (адмінбудинко, склади, котельня), загальною площею 562, 7 кв. м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та належить на праві власності ОСОБА_2 , що перебуває у заставі ОСОБА_1 на підставі Іпотечного договору № 16/2302008, посвідченого 05.02.2008 року приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу Сабов О.І. за реєстровим номером 389.

Оглянувши зміст позовної заяви, додані до неї письмові докази, суддя приходить до наступного.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. (ч. 1 ст. 5 Цивільного процесуального кодексу України).

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним уст. 175 ЦПК України, а також вимогам ст. 177 цього Кодексу.

Вивчивши матеріали поданої позовної заяви, вважаю, що вона не відповідає вимогам цивільного процесуального законодавства України, з огляду на наступне.

Зі змісту поданої позовної заяви вбачається, що по суті позивач просить суд звільнити з-під арештів предмет іпотеки: нерухоме майно, а саме будівлю літ. Б (адмінбудинко, склади, котельня), загальною площею 562, 7 кв. м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та належить на праві власності ОСОБА_2 , що перебуває у заставі ОСОБА_1 на підставі Іпотечного договору № 16/2302008, посвідченого 05.02.2008 року приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу Сабов О.І. за реєстровим номером 389.

Позивач зазначає, що на даний час існує 9 записів щодо обтяження спірного нерухомого майна і тому він в порядку цивільного судочинства звернувся до суду за захистом своїх прав.

Разом з тим суддя звертає увагу на те, що одне з обтяжень, зокрема Номер запису обтяження 11283781, зареєстроване Першою Ужгородською державною нотаріальною конторою згідно Постанови б/н Прокуратури м. Ужгорода від 29.03.2010 року.

Так, з наданих стороною позивача письмових доказів, зокрема ухвали Ужгородського міськрайонного суду від 30.01.2020 року вбачається, що в рамках кримінальної справи № 1 653/10 за постановою ст. слідчого прокуратури м. Ужгорода Б.Біловара був накладений арешт на майно, яке належить ЗАТ «Ужгородрембуд» та ПП ОСОБА_2 під літерами А, Б, В, Г, Д, Е, Ж, К, М, Н, П, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

За вироком Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 07.10.2010 року за наслідками розгляду кримінальної справи № 1-653/10 про обвинувачення ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 366 КК України, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 було визнано винним та призначено покарання за ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 366 КК України, із застосуванням ст. 70, 75, 76 КК України. Речові докази: документи ухвалено зберігати в матеріалах справи. При цьому питання щодо скасування арешту вирішено не було. Справа розглядалася за старим КПК 1960 року.

У порядку цивільного судочинства захист майнових прав здійснюється у позовному провадженні, а також у спосіб оскарження рішення, дії або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби.

Спори про право цивільне, пов`язані з належністю майна, на яке накладено арешт, відповідно до статей 15, 16 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК) розглядаються в порядку цивільного судочинства у позовному провадженні, якщо однією зі сторін відповідного спору є фізична особа, крім випадків, коли розгляд таких справ відбувається за правилами іншого судочинства.

За наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статтями 174, 539 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК), до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.

Як вбачається з матеріалів справи позивач звернувся до Ужгородського міськрайонного суду з клопотанням про скасування арешту майна, накладеного в рамках кримінального провадження, однак слідчим суддею Ужгородського міськрайонного суду відмовлено в його задоволенні з тих підстав, що відсутні повноваження та правові підстави на розгляд поданого власником майна клопотання про скасування арешту майна за новим КПК 2012 року.

При цьому слідчий суддя посилається на пункт 9 розділу XI "Перехідних положень" КПК, зокрема вказує на те, що питання про зняття арешту з майна, накладеного під час дізнання або досудового слідства до дня набрання чинності цим Кодексом, вирішується в порядку, що діяв до набрання чинності цим Кодексом.

Тобто в даному випадку мова йшла про те, що позивач повинен звернутися до суду ( однак не до слідчого судді), який розглядав кримінальну справу № 1-653/10 про обвинувачення ОСОБА_2 з клопотанням про скасування арешту на майно в порядку старого КПК.

Натомість позивач в порядку цивільного судочинства звертається з позовом про скасування арешту на майно, що накладене в рамках кримінального провадження та поєднує вказану вимогу з вимогами щодо скасування арештів на майно, накладених в порядку виконання рішень, що винесені в цивільному судочинстві.

Суддя вважає за необхідне довести до відома позивача, що п. 2 ч. 4 ст. 185 ЦПК України регламентовано, що заява повертається у випадках, коли: порушено правила об`єднання позовних вимог (крім випадків, в яких є підстави для застосування положень статті 188 цього Кодексу).

У відповідності до вимог ч. 4 ст. 188 ЦПК не допускається об`єднання в одне провадження кількох вимог, які належить розглядати в порядку різного судочинства, якщо інше не встановлено законом.

З огляду на те, що в даному випадку позивач поєднав в рамках одного позову вимоги, що розглядаються в порядку цивільного та кримінального судочинства, тобто порушив правила об`єднання позовних вимог, що регламентовані положеннями ст. 188 ЦПК України суд вважає з необхідне повернути матеріали позовної заяви позивачу.

Суддя роз`яснює, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 від імені та в інтересах якого діє адвокат Пітух Василь Іванович до ОСОБА_2 , ОСОБА_2 , ПАТ «Банк Форум», ОСОБА_3 , ПАТ КБ «Приватбанк», ТОВ «Кредитні ініціативи», Ужгородської місцевої прокуратури, треті особи без самостійних вимог Ужгородський МВ ДВС Південно-західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції ( м. Івано-Франківськ), Відділ примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Закарпатській області Південно-західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції ( м. Івано-Франківськ), Перша Ужгородська державна нотаріальна контора про звільнення майна з-під арешту - повернути позивачу.

Розяснити, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`ятнадцяти днів з дня и проголошення. Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Закарпатського апеляційного суду.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду В.І. Бедьо