Справа № 404/2260/20
Номер провадження 2/404/608/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 квітня 2020 року місто Кропивницький

Суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда Кулінка Л.Д., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 ) до Фортечного відділу державної виконавчої служби у місті Кропивницькому Південно-Східного міжрегіонального управління юстиції (м. Дніпро), (місцезнаходження: 25006, місто Кропивницький, вулиця Дворцова, будинок № 32/29), про зняття арешту з нерухомого та рухомого майна та виключення запису з Єдиного державного реєстру боржників -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про зняття арешту з нерухомого майна, номер запису про обтяження 13937007 від 30.03.2016 року, накладеного 12:00:04 години державним реєстратором Марченко Оксаною Анатоліївною Реєстраційної служби Кіровоградського міського управління юстиції Кіровоградської області на підставі постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони про його відчуження, серія та номер б/н, виданий 28.11.2015 року Кіровським відділом державної виконавчої служби Кіровоградського міського управління юстиції; зняття арешту з всього рухомого майна, номер запису про обтяження 17081671 від 20.09.2018 року, накладений 14:45:34 години державним реєстратором ОСОБА_2 на підставі постанови про арешт серія, номер б/н, виданий 20.09.2018 року Фортечним відділом державної виконавчої служби міста Кропивницький Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області та виключення з реєстру боржників запису відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 вчинений Фортечним відділом державної виконавчої служби міста Кропивницький Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області в межах виконавчого провадження № 54833437 щодо примусового виконання виконавчого напису виданого Приватним нотаріусом Чернігівського міського нотаріального округу Заввалієвим А.А. про стягнення коштів з ОСОБА_3 .

Вимоги до форми і змісту позовної заяви встановлені статтями 175 і 177 Цивільного процесуального кодексу України.

Зокрема, у відповідності до пункту 2 частини третьої статті 175 Цивільного процесуального кодексу України в позовній заяві зазначаються: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Проте, подана позовна заява не містить відомостей реєстраційного номеру облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номера і серії паспорта для фізичних осіб - громадян України, офіційної електронної адреси або електронної пошти, а вразі їх відсутності зазначення у позові про їх відсутність.

Згідно частини четвертої статті 177 Цивільного процесуального кодексу України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового визначає Закон України «Про судовий збір».

Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі (частина перша статті 4 Закону України «Про судовий збір»).

Згідно пункту 2 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою судовий збір складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 840,80 грн.

Подані до суду позовні заяви чи заява, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є об`єктом справляння судового збору. Аналогічна правова позиція викладена в пункті 10 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17.10.2014 року

Позовна заява містить три самостійні позовні вимоги немайнового характеру (про зняття арешту з нерухомого майна номер запису про обтяження 13937007 від 30.03.2016 року, про зняття арешту з рухомого майна номер запису про обтяження 17081671 від 20.09.2018 року, та виключення з Єдиного державного реєстру боржників запис відносно ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 ), однак, в порушення зазначених норм позивачем при зверненні до суду судовий збір сплачено лише в розмірі 840,80 грн., що підтверджується квитанцією від 10 квітня 2020 року № 0.0..1 та є сплатою судового збору за одну позовну вимогу.

Відтак, позивачу необхідно доплатити судовий збір ще за дві самостійні позовні вимоги по 840,80 грн., що в загальній сумі складає 1681,60 грн.

Крім того, за частинами першою та другою статті 95 Цивільного процесуального кодексу України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Відповідно до пункту 5.27 Національного стандарту України Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації "Вимоги до оформлювання документів" (ДСТУ 4163-2003), затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 07 квітня 2003 року № 55, відмітка про засвідчення копії документа складається зі слів "Згідно з оригіналом", назви, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії, засвідчуватись повинна кожна сторінка документа з відтиском печатки підприємства, установи, організації, іншої юридичної особи".

При цьому, подані до позовної заяви копії документів (письмових доказів) належним чином не засвідчені.

Також слід звернути увагу на те, що позивач як на порушника його прав (відповідача) вказує на Фортечний відділ державної виконавчої служби у місті Кропивницькому Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро).

Водночас, за роз`ясненнями, що викладені в постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» від 03.06.2016 року позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Позови на захист майнових прав малолітніх та неповнолітніх дітей боржника (засудженого) можуть бути пред`явлені їхніми законними представниками, а у випадках, встановлених законом, органами та особами, яким надано право захищати права, свободи чи інтереси інших осіб (статті 3, 45 ЦПК).

Відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках - особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення (стаття 3 Закону України від 21 квітня 1999 року № 606-XIV "Про виконавче провадження" (у редакції Закону України від 04 листопада 2010 року № 2677-VI).

У випадках, коли арешт майна проводився для забезпечення конфіскації чи стягнення майна на користь держави, як відповідач до участі у справі у встановленому законом порядку також залучається відповідний територіальний орган Державної фіскальної служби України.

У випадку безоплатної передачі майна юридичній особі ця особа також є відповідачем у справі.

У спорах про зняття арешту з майна, яке є предметом застави (іпотеки) або придбано за рахунок кредиту, який не погашено, в якості третіх осіб у встановленому законом порядку залучаються заставодержатель (іпотекодержатель) або кредитор.

Зважаючи на викладені роз`яснення постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» від 03.06.2016 року позивачу необхідно зазначити в позові про речове право на чуже майно, а також визначитись з суб`єктним складом у даній справі.

Також у пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року "Про судову практику в справах про спадкування" роз`яснено, що при розгляді справ про спадкування слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

При цьому, позивачем додано до позову лист-роз`яснення за вих. № 54/02-14/2/2018 від 25.03.2020 року приватного нотаріуса Кропивницького міського нотаріального округу Малогон В.О., що не є відмовою у видачі свідоцтва про право на спадщину, так як згідно діючого законодавства, відмова нотаріуса у вчинені нотаріальної дії має бути викладена у вигляді відповідної постанови.

Таким чином, позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 Цивільного процесуального кодексу України і підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, як передбачено статтею 185 Цивільного процесуального кодексу України.

Керуючись статтями 175, 177, 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву з ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 ) до Фортечного відділу державної виконавчої служби у місті Кропивницькому Південно-Східного міжрегіонального управління юстиції (м. Дніпро), (місцезнаходження: 25006, місто Кропивницький, вулиця Дворцова, будинок № 32/29), про зняття арешту з нерухомого та рухомого майна та виключення запису з Єдиного державного реєстру боржників, залишити без руху.

Надати позивачеві строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, для подання позовної заяви з додержанням вимог, викладених у статтях 175 і 177 Цивільного процесуального кодексу України, а саме: вказати в позовній заяві відомості щодо реєстраційного номеру облікової картки платника податків (для фізичних осіб), за його наявності або номеру і серії паспорта для фізичних осіб - громадян України, офіційної електронної адреси або адреси електронної пошти, а вразі їх відсутності зазначення у позові про їх відсутність, подані до позовної заяви копії документів (письмові докази) належним чином засвідчити, зазначити в позові про речове право на чуже майно, а також визначитись з суб`єктним складом у даній справі; надати суду постанову нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальних дій.

А також запропонувати позивачу доплатити судовий збір в розмірі 1681,60 грн. за дві позовні вимоги немайнового характеру) на р/р UA0011003; Код банку отримувача (МФО) 899998; отримувач коштів: УК у м. Кроп-цький/Фортечн.р-н/22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38037409, Код класифікації доходів бюджету: 22030101, призначення платежу (судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Кіровський районний суд міста Кіровограда, надавши суду оригінал квитанції.

Роз`яснити положення частини третьої статті 185 Цивільного процесуального кодексу України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала може бути оскаржена щодо визначення розміру судового збору шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення цієї ухвали.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Повний текст судового рішення складено 15.04.2020 року.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда Л. Д. Кулінка