БРОВАРСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Провадження № 2/361/1667/20 справа № 361/291/20
У Х В А Л А

«16» жовтня 2020 року м.Бровари Київської області

Броварський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого - судді Василишина В.О.,

за участю секретаря судових засідань Колотаєвської С.П.,

під час розгляду у відкритому підготовчому судовому засіданні в приміщенні суду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та поділ майна подружжя,

в с т а н о в и в:

У провадженні суду перебуває наголошена вище цивільна справа.

Ухвалою суду від 31 січня 2020 року відкрито провадження у даній справі за правилами загального позовного провадження.

06 травня 2020 року позивач ОСОБА_1 подала до суду позовну заяву про збільшення позовних вимог.

Ухвалою суду від 02 червня 2020 року, занесеною до протоколу судового засідання, заяву про збільшення позовних вимог прийнято до розгляду.

До початку підготовчого засідання відповідач ОСОБА_2 подав до суду зустрічний позов про визнання майна об`єктом спільної сумісної власності подружжя, поділ спільного майна подружжя.

18 серпня 2020 року до суду надійшло клопотання представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_3 про допит свідків: ОСОБА_4 та ОСОБА_5

08 вересня 2020 року відповідачем ОСОБА_2 подано до суду заяву про допит свідків: ОСОБА_6 та ОСОБА_7 .

У підготовче судове засідання сторони не з`явилися. 16 жовтня 2020 року їх представники подали заяви про розгляд справи у їх відсутність, в яких також вказали, що не заперечують задоволення клопотань про допит свідків. Представник позивача ОСОБА_1 ОСОБА_3 просив вирішити питання про прийняття зустрічного позову на розсуд суду.

Згідно із положеннями частин другої та третьої статті 193 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Зазначена стаття встановлює окремі умови прийняття до розгляду зустрічного позову, тобто вона вказує на один із способів захисту відповідача проти пред`явленого до нього позову.

Способами захисту проти позову можуть бути: невизнання позову, заперечення проти нього і зустрічний позов. Зустрічний позов це активний захист проти позову. Зустрічним позовом є позов первісного відповідача до первісного позивача. Зустрічний позов в залежності від ситуації може бути найбільш дієвим засобом захисту відповідача проти позову, тому що спрямований на повне чи часткове виключення підстав первісного позову.

Отже, умовами пред`явлення зустрічного позову є взаємопов`язаність зустрічного позову з первісним; доцільність сумісного розгляду основного й зустрічного позовів. Доцільним є сумісний розгляд, коли це дозволяє більш повно і об`єктивно дослідити обставини справи, встановити справжні взаємовідносини сторін, виключити винесення взаємно суперечливих чи взаємовиключних судових рішень.

Доцільним є сумісний розгляд первісного і зустрічного позову, якщо задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Недоцільно розглядати первісний і зустрічний позови, якщо це затягне розгляд справи, істотно розширить предмет доказування, призведе до необхідності залучення нових учасників процесу.

Таким чином, вирішуючи клопотання про прийняття зустрічного позову суд з`ясовує такі питання: чи виникають позовні вимоги з одних правовідносин, чи можуть вимоги за позовами зараховуватися, чи виключить задоволення зустрічного позову повністю або частково задоволення первісного позову.

Подана зустрічна позовна заява про визнання майна об`єктом права спільної сумісної власності подружжя, поділ спільного сумісного майна подружжя, відповідає вимогам статті 175, 177 ЦПК України та Закону України «Про судовий збір».

Беручи до уваги те, що вирішення питання про прийняття до провадження зустрічного позову є правом суду, що вимоги за первісним та зустрічним позовами взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, форма і зміст зустрічної позовної заяви відповідає вимогам статті 194 ЦПК України, суд вважає за необхідне прийняти зустрічний позов та об`єднати його в одне провадження з первісним.

Відповідно до частини першої статті 91 ЦПК України виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи.

Враховуючи наведене, суд вважає за необхідне клопотання сторін про виклик та допит свідків задовольнити, оскільки зазначені особи можуть повідомити про відомі їм обставини, які мають значення для справи.

Керуючись статтями 260, 353 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Прийняти зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання майна об`єктом спільної сумісної власності подружжя, поділ сумісного майна подружжя до спільного розгляду із первісним.

Об`єднати в одне провадження вимоги за первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та поділ майна подружжя та зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання майна об`єктом спільної сумісної власності подружжя, поділ сумісного майна подружжя.

Клопотання про допит свідків задовольнити.

Викликати з метою допиту в якості свідків:

- ОСОБА_5 (місце проживання: АДРЕСА_1 );

- ОСОБА_4 (місце проживання: АДРЕСА_1 );

- ОСОБА_6 (місце проживання:

АДРЕСА_2 );

- ОСОБА_7 (місце проживання: АДРЕСА_3 ).

Ухвала за змістом статті 353 ЦПК України оскарженню в апеляційному порядку не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя В.О.Василишин