Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 лютого 2020 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Васильченка О. В.,

за участю секретаря судового засідання - Поляновській О. І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за заявою ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , за участю заінтересованих осіб: Київської міської ради, Житлово-будівельного кооперативу «Дніпровець-3», про встановлення факту родинних відносин,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 подали до Подільського районного суду міста Києва заяву в порядку окремого провадження, відповідно до змісту якої просили суд встановити факт родинних відносим між ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та заявниками - ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у відношення мати - діти.

Вимоги заяви обґрунтовані тим, що заявники є рідними братом та сестрою. Дошлюбне прізвище ОСОБА_2 - « ОСОБА_2 ».

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мати заявників - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Заявники стверджують, що у зв`язку з тим, що їхня мати за життя фактично не змінила своє дошлюбне прізвище « ОСОБА_3 » на « ОСОБА_3 », а у їхніх свідоцтвах про народження в графі мати зазначено ОСОБА_3 , вони не можуть реалізувати своє право на прийняття спадщини, яка лишилась після смерті матері.

За таких обставин, заявники просять суд встановити факт того, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 є рідною матір`ю ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Заявники в судове засідання не з`явились, про розгляд справи були повідомлені належним чином. До суду подали заяву, в якій просили розглянути справу без їхньої участі, вимоги заяви підтримали.

Заінтересовані особи також свого права на участь у судовому засіданні не використали. Про день, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином.

Суд, вивчивши матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому їх дослідженні, дійшов висновку про задоволення заяви з таких підстав.

Судом достовірно встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . (а.с. 64)

Відповідно до Свідоцтва про шлюб від 10.05.1958 року, ОСОБА_7 та ОСОБА_3 10.05.1958 року уклали шлюб. Як зазначено у вказаному Свідоцтві, після укладення шлюбу дружина змінила прізвище з « ОСОБА_3 » на « ОСОБА_3 ». (а.с. 57)

Відповідно до Свідоцтва про народження НОМЕР_1 , ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_3 ; батьками зазначені ОСОБА_7 та ОСОБА_3 . (а.с. 58)

Відповідно до Свідоцтва про народження НОМЕР_2 , ОСОБА_2 народилась ІНФОРМАЦІЯ_4 ; батьками зазначені ОСОБА_7 та ОСОБА_3 . (а.с. 53)

ОСОБА_2 27.03.1998 року уклала шлюб з ОСОБА_13 . Відповідно до Свідоцтва про укладення шлюбу серія НОМЕР_3 дошлюбне прізвище ОСОБА_2 - « ОСОБА_2 ». (а.с. 55)

В матеріалах справи міститься копія паспорта ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відповідно до сторінки 10 якого, 10.05.1958 року вона зареєструвала шлюб з ОСОБА_7 (а.с. 63)

Крім того, відповідно до Ордера № А 48182 від 05.08.1966 року, ОСОБА_3 у складі сім`ї 3 особи, а саме: ОСОБА_7 , який вказаний як чоловік, та ОСОБА_1 , який вказаний як син, отримали право на зайняття 2 кімнат в квартирі АДРЕСА_1 . (а.с. 61)

Крім того, згідно Довідки Форма-3, виданої Житлово-будівельним кооперативом «Дніпровець-3» від 23.01.2018 року, у квартирі за адресою: АДРЕСА_2 , були зареєстровані та проживали ОСОБА_3 (власник), ОСОБА_1 (син) та 2 онуків. (а.с. 60)

Правовідносини, що виникли, регулюються положеннями Цивільного кодексу України.

Суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення (п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України).

Перелік фактів, які підлягають встановленню судом в окремому провадженні, викладений в ч. 1 ст. 315 ЦПК України та не є вичерпним (ч. 2 ст. 315 ЦПК України).

Зокрема суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами (п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України).

Згідно абз. 2 п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України за №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до 1 січня 2004 року тощо.

Згідно п. 7 постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника.

Враховуючи відмітку у паспорті ОСОБА_3 про реєстрацію шлюбу з ОСОБА_7 , а також дату реєстрації цього шлюбу, дати народження всіх членів сім`ї, причетних до встановлення факту родинних відносин, відомості ордера на квартиру спадкодавця та форми-3, суд приходить до висновку, що матір`ю заявників була дійсно ОСОБА_3 . Суд вважає, що розбіжність у прізвищах ОСОБА_3 відбулась випадково, у зв`язку з незміною паспорта після реєстрації шлюбу.

Враховуючи докази, надані заявниками, суд приходить до висновку, що вимоги заяви про встановлення факту родинних відносин, є доведеними.

Керуючись статтями 2-13, 76-80, 315-319 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , за участю заінтересованих осіб: Київської міської ради, Житлово-будівельного кооперативу «Дніпровець-3», про встановлення факту родинних відносин задовольнити.

Встановити юридичний факт про те, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 була матір`ю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, або якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного суду через Подільський районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги (зважаючи на п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України щодо порядку подання апеляційних скарг на судові рішення).

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя О. В. Васильченко