Справа № 645/6819/19
Провадження № 2/645/409/20
РІШЕННЯ

Іменем України

31 березня 2020 року Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді Бондарєвої I.В., при секретарі - Проневич Д.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом, третя особа: ОСОБА_4 ,

встановив:

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідачів про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом, вказуючи, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його тітка, ОСОБА_5 , яка була зареєстрована та проживала за адресою: АДРЕСА_1 . Після її смерті відкрилася спадщина на 7/20 частин житлового будинку з надвірними будівлями та частини земельної ділянки, що розташовані за адресою: АДРЕСА_2 . На вказане майно ОСОБА_5 за життя 20.11.1996 року зробила заповіт, згідно якого заповіла всю належну їй частину житлового будинку з відповідною частиною надвірних будівель, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , доньці ОСОБА_2 та племінникам - ОСОБА_6 , ОСОБА_1 і ОСОБА_3 . Спадщину після смерті ОСОБА_5 спадкоємці ОСОБА_6 , ОСОБА_1 та ОСОБА_3 прийняли 01.11.2006 року шляхом звернення до 12-ї Харківської державної нотаріальної контори із заявами про прийняття спадщини, а ОСОБА_2 була зареєстрована та проживала зі спадкодавцем на час відкриття спадщини. 10.11.2006 року ОСОБА_6 подав до нотаріальної контори заяву про відмову від прийняття спадщини на користь позивача ОСОБА_3 . До теперішнього часу сторони не мали можливості отримати свідоцтва про право на спадкування за заповітом через відсутність взаєморозуміння, крім того, відповідач ОСОБА_2 не бажає надати оригінали правовстановлюючих документів, які знаходяться у неї. Без надання оригіналів правовстановлюючих документів нотаріус 22.10.2019 р. відмовив позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом.

Також зазначає, що на час відкриття спадщини після смерті ОСОБА_5 її чоловік - ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , був непрацездатний за віком, мешкав разом із спадкодавицею і тому згідно положень ч.3 ст.1235 ЦК України мав право на обов`язкову частку у спадщині, яка становить 7/80 частин спірного будинку. Таким чином, розмір часток спадкоємців за заповітом складає 21/320 частин спірного будинку у кожного.

Відповідач ОСОБА_3 свої спадкові права оформив через суд та розпорядився належною йому часткою на користь ОСОБА_4 .

Просить суд визнати за позивачем право власності на 21/320 частин домоволодіння по АДРЕСА_2 , яке складається з житлового будинку літ. «А-1» загальною площею 60,3 кв.м., житловою площею 31,8 кв.м., та відповідної частини надвірних будівель, в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_5 .

Позивач, його представник, відповідачі та третя особа у судове засідання не з`явилася, про день та час слухання справи сповіщалася своєчасно та належним чином.

За таких обставин суд вважає можливим розгляд справи у відсутність сторін та третьої особи та ухвалити рішення на підставі наданих доказів, про задоволення позовних вимог.

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст.1217 ЦК України).

В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_5 на підставі свідоцтва про право на

спадщину від 22.04.1994 р. належало 7/20 житлового будинку з надвірними будівлями, який розташований по АДРЕСА_2 , та 13/20 частин належало ОСОБА_8 і станом на 31.12.2012 р. право власності було зареєстровано в КП «ХМБТІ» (а.с.77, 78).

20.11.1996 року Дванадцятою Харківською державною нотаріальною конторою посвідчено заповіт ОСОБА_5 , яка на випадок своєї смерті зробила таке розпорядження: всю належну їй на праві власності частину жилого будинку з відповідною частиною надвірних будівель, що знаходиться в АДРЕСА_2 , вона заповідає в рівних частинах кожному: дочці ОСОБА_2 та племінникам ОСОБА_6 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 (а.с. 16).

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть, яке видане 16.05.2008 року міським відділом реєстрації актів цивільного стану № 4 Харківського обласного управління юстиції, актовий запис № 7371 (а.с. 15).

Частиною 1 ст.1235 ЦК України передбачено, що заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин.

Відповідно до положень ч.1 ст.1241 ЦК України, малолітні, неповнолітні, повнолітні непрацездатні діти спадкодавця, непрацездатна вдова (вдівець) та непрацездатні батьки спадкують, незалежно від змісту заповіту, половину частки, яка належала б кожному з них у разі спадкування за законом (обов`язкова частка). Розмір обов`язкової частки у спадщині може бути зменшений судом з урахуванням відносин між цими спадкоємцями та спадкодавцем, а також інших обставин, які мають істотне значення.

Згідно вимог ч.3 ст.1268 ЦК України, спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

За повідомленням ХДНК №4 від 31.01.2020 р., після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , 01.11.2006 року ОСОБА_1 та ОСОБА_3 подали заяви про прийняття спадщини за заповітом; 10.11.2006 року ОСОБА_6 подав заяву про відмову від прийняття спадщини за заповітом на користь ОСОБА_3 . В спадковій справі наявна довідка з місця проживання, видана КП «Жилкомсервіс» 05.10.2020 р., в якій вказано, що спадкодавець ОСОБА_5 на час смерті була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , та на день смерті разом з нею були зареєстровані чоловік - ОСОБА_7 та донька - ОСОБА_2 . Інші заяви про прийняття або про відмову від спадщини до нотаріальної контори не надходили (а.с.73).

Також судом встановлено, що рішенням Фрунзенського районного суду м.Харкова від 13.08.2018 р. за ОСОБА_3 визнано право власності на 21/160 частин домоволодіння по АДРЕСА_2 , яке складається з житлового будинку літ. «А-1» загальною площею 60,3 кв.м., житловою площею 31,8 кв.м., та відповідної частини надвірних будівель, в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_5 (а.с.6).

На час розгляду справи у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно міститься інформація про реєстрацію права власності на житловий будинок з надвірними спорудами на ім`я ОСОБА_4 , а саме на 21/160 частин - на підставі договору дарування від 08.10.2019 р. та на 13/20 частин - на підставі договору дарування від 30.03.2017 р.

Згідно пояснень представника позивача, ОСОБА_4 набула право власності шляхом укладання договорів дарування відповідних часток з ОСОБА_8 (13/20) та з ОСОБА_3 (21/160) і вказана обставина узгоджується з обставинами, встановленими у рішенні Фрунзенського районного суду м.Харкова від 13.08.2018 р.

Крім того, як вбачається із змісту рішення Фрунзенського районного суду м.Харкова від 13.08.2018 р., судом при розгляді справи за позовом ОСОБА_3 було встановлено, що на час відкриття спадщини після смерті ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) її чоловік ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , був непрацездатний за віком, мешкав разом із спадкодавицею, та відповідно до положень ч.1 ст. 1241 ЦК України, мав право на обов`язкову частку у спадщині, відносно якої наявний заповіт, та яка складається з 7/20 частин житлового будинку з відповідною частиною надвірних будівель, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_2 .

Приймаючи до уваги, що у разі спадкування за законом чоловік ОСОБА_5 -

ОСОБА_7 поряд з іншим спадкоємцем першої черги за законом - донькою ОСОБА_2 успадковував би 7/40 часток спірного будинку (7/20 : 2 = 7/40 ), його обов`язкова частка у спадщині після смерті дружини становить половину частки, яка належала б ОСОБА_7 у разі спадкування за законом, тобто 7/80 часток ( 7/40 : 2 = 7/80).

Таким чином, чоловік спадкодавця - ОСОБА_7 , який постійно проживав разом з нею, набув право власності на 7/80 частин будинку, як обов`язкову частку у спадщині, проте не оформив свої спадкові права шляхом отримання Свідоцтва про право на спадщину.

ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_7 помер. Спадкоємцем ОСОБА_7 є його донька - відповідачка ОСОБА_2 , яка спадщину після смерті матері ОСОБА_5 та батька ОСОБА_7 не оформила, проте спадщину прийняла, бо постійно проживала із спадкодавцями на час відкриття спадщини.

Таким чином, з вирахуванням обов`язкової частки у спадщині ОСОБА_7 (7/80), спадкоємці ОСОБА_5 за заповітом - ОСОБА_2 , ОСОБА_6 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 успадковують 21/80 частин (7/20 - 7/80 = 21/80) житлового будинку з відповідною частиною надвірних будівель, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_2 , в рівних частинах кожний, тобто по 21/320 частин.

На час розгляду справи в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно відсутня інформація про реєстрацію права власності на частину спірного будинку на ім`я ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , а також інформація на ім`я спадкоємців ОСОБА_5 - ОСОБА_7 , ОСОБА_2 , як і дані про отримання ними Свідоцтва про право на спадщину .

Постановою державного нотаріуса ХДНК №4 від 23.10.2019 р. про відмову у вчиненні нотаріальної дії ОСОБА_1 відмовлено у видачі Свідоцтва про право на спадщину за заповітом після померлої ОСОБА_5 на частку спірного житлового будинку у зв`язку з відсутністю оригіналу документу, що посвідчує право власності спадкодавця на спадкове майно (а.с.9).

Статтею 328 ЦК України передбачено, що право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Однією з таких підстав є спадкування майна, в тому числі за заповітом відповідно до ст. 1217 ЦК України. У відповідності до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини, відповідно до ст. 1218 ЦК України, входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до положень ст. 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Поряд з цим ч.2 ст. 1236 ЦК України закріплено право заповідача скласти заповіт щодо усієї спадщини або її частини.

Виходячи з положень ч.1, ч.2 ст.1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Згідно положень ст.392 ЦК України, власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, яки засвідчує його право власності.

Враховуючи, що позивач позбавлений можливості у безсужовому порядку отримати свідоцтво про право на спадщину за заповітом через відсутність у нього документу, що посвідчує право власності спадкодавця ОСОБА_5 на спірне майно, його право на спадщину підлягає захисту в судовому порядку шляхом визнання за ним права власності в порядку спадкування за заповітом на 21/320 частин домоволодіння по АДРЕСА_2 , яке складається з житлового будинку літ. "А-1" загальною площею 60,3 кв.м., житловою площею 31,8 кв. м. та відповідної частини надвірних будівель, в порядку спадкування за заповітом, після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 182, 328, 1216, 1217, 1218, 1261, 1270, 1297 ЦК України, ст.ст. 12, 13, 76-80, 133, 247, 263-265 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги - задовільнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на 21/320 частин домоволодіння по АДРЕСА_2 , яке складається з житлового будинку літ. «А-1» загальною площею 60,3 кв.м., житловою площею 31,8 кв.м., та відповідної частини надвірних будівель, в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду може бути оскаржене через Фрунзенський районний суд м. Харкова до Харківського Апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Особи, які брали участь у розгляді справи, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з для отримання копії цього рішення.

У разі оголошення лише вступної та резолютивної частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення учасників справи, зазначений строк обчисляється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну не було подано, у разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 .

Відповідачі:

ОСОБА_2 , 1949 року народження, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП: НОМЕР_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_4 .

Третя особа: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , РНОКПП: НОМЕР_3 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_5 .

Повний текст рішення складений 08.04.2020 р.

Головуючий - суддя :