Коростишівський районний суд Житомирської області
Справа № 367/368/20
Провадження № 2/935/413/20
У Х В А Л А

09 квітня 2020 року м.Коростишів

Суддя Коростишівського районного суду Житомирської області Пасічний Т.З., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Торчинської сільської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

встановив:

До Коростишівського районного суду Житомирської області з Ірпінського районного суду Київської області надійшла вказана позовна заява про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Суддя, вивчивши матеріали позовної заяви, вважає, що вона підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до ч.1 ст.175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява повинна містити повне ім`я (прізвище ім`я та по-батькові) для фізичних осіб сторін та інших учасників справи, їх місце проживання чи перебування, поштовий індекс, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), зміст позовних вимог: спосіб захисту прав або інтересів, передбачений законом або договором, зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини, підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову до цього ж відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав, попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку з розглядом справи.

Вказаним вимогам закону позовна заява не відповідає.

Відповідно до п.8, 10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позивачем не зазначено щодо наявності у нього або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до позовної заяви; додані до позовної заяви копії письмових доказів не підтверджені на відповідність оригіналу, який знаходиться у позивача, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Крім того, в порушення вимог ч. 5 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви не додано доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, зокрема доказів про поважність пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Як вбачається з поданої позовної заяви та доданих до неї документів, позивачем не зазначено доказів щодо неможливості оформити право власності на спадкове майно через нотаріальну контору, а саме вмотивованої постанови нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії.

Згідно ч. 3 п. 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину.

Згідно з п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування»,при розгляді справ про визначення додаткового строку для прийняття спадщини судам слід перевіряти наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Відповідно до ч. 4 ст. 49 ЗУ «Про нотаріат», на вимогу особи, якій відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, нотаріус або посадова особа, яка вчиняє нотаріальні дії, зобов`язані викласти причини відмови в письмовій формі і роз`яснити порядок її оскарження. Про відмову у вчиненні нотаріальної дії нотаріус протягом трьох робочих днів виносить відповідну постанову.

При цьому, в матеріалах позову відсутня постанова нотаріуса про відмову ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину.

З врахуванням викладеного та відповідно до ч.1ст. 185 ЦПК України, позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення зазначених недоліків.

Від змісту позовної заяви залежать дії судді при вирішенні питання про відкриття провадження у справі і проведення подальших підготовчих дій для розгляду справи у судовому засіданні та при її розгляді по суті, у тому числі і про її судову юрисдикцію та підсудність, про визначення обставин, що мають значення для її вирішення, про залучення в процес інших осіб, дослідження доказів тощо.

Від змісту позовної заяви залежать позиція відповідача, котрий, як і позивач, має право на судовий захист, а для реалізації цього права має бути обізнаний з тим, які вимоги до нього заявлені, з яких підстав і якими доказами це підтверджується.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасник цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Відповідно до ст.185 ЦПК України якщо заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175-177 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, суд постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

Враховуючи необхідність усунення зазначених в ухвалі недоліків, суд вважає необхідним залишити позов без руху, надавши позивачу строк для усунення цих недоліків.

Керуючись ст.185 ЦПК України, -

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Торчинської сільської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - залишити без руху.

Встановити термін для усунення виявлених судом недоліків позовної заяви десять днів з дня отримання ухвали.

Роз`яснити, що при невиконанні вимог даної ухвали у встановлений строк, позовна заява бути вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Т.З.Пасічний