Номер провадження по справі 2/387/217/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 квітня 2020 року смт. Добровеличківка

Добровеличківський районний суд Кіровоградської області, в складі :

головуючого судді Майстера І. П.

при секретарі судового засідання Поляруш С.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Добровеличківського районного суду Кіровоградської області цивільну справу за позовом представника позивача ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 до фермерського господарства "Волков В.В." про дострокове розірвання договору оренди землі та стягнення заборгованості по орендній платі,-

В С Т А Н О В И В :

Представник позивача Бурега І.В. звернувся до суду з позовом в інтересах ОСОБА_2 до відповідача про дострокове розірвання договору оренди землі та стягнення заборгованості по орендній платі , в якому зазначив, що ОСОБА_2 на праві приватної власності належить земельна ділянка площею 7,0690 га, яка знаходиться на території Гнатівської сільської ради Добровеличківського району Кіровоградської області, що підтверджується державним актом на право власності на земельну ділянку серії Р1 № 327680. Вказана земельна ділянка, на підставі договору оренди землі від 15.02.2016, який укладено між ОСОБА_2 та ФГ "Волков В.В.", перебуває в останнього в оренді. Відповідно до п.9, 11 договору, за оренду належної позивачеві земельної ділянки відповідач зобов`язався щорічно сплачувати орендну плату в розмірі 3 % від грошової оцінки земельної ділянки, не пізніше 31 грудня кожного року. Позивач взяті на себе зобов`язання виконала, проте відповідач ухиляється від виплати орендної плати за 2019 рік, що на думку ОСОБА_2 є підставою для розірвання договору. Крім того позивач вважає, що має право вимагати від ФГ "Волков В.В." стягнення заборгованості по орендній платі в розмірі 5897,73 гривні, сплати 3 % річних відповідно до ст.625 ЦК України в розмірі 176,93 гривень та сплати пені відповідно до ст.611 ЦК України та п.14 договору оренди землі в розмірі 147,42 гривень, що спонукало позивача звернутися до суду з відповідним позовом.

Представник позивача та позивач в судове засідання не з`явився, позивач надала до суду заяву про слухання справи за її відсутності, позовні вимоги підтримує.

Відповідач в судове засідання не з`явився, будучи належним чином повідомленим про час та місце його проведення. Доказів про наявність поважних причин своєї неявки та заяв про розгляд справи за його відсутності до суду не подав. Подав до суду відзив, в якому повністю не визнає заявлених вимог. На обґрунтування своїх доводів зазначив, що 15 лютого 2016 року між ОСОБА_2 та ФГ «Волков В.В.» укладено договір оренди землі на земельну ділянку загальною площею 7,069 га, кадастровий номер :02:002:0234, речове право за яким внесена до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно за №13556326. З вимогою про виплату орендної плати за 2019 сільськогосподарський рік позивач до господарства не звертався та господарство не відмовлялося від виконання обов`язків за договором оренди землі від 15 лютого 2016 року, тому твердження позивача про ці обставини не відповідають дійсності. Увесь період дії договору господарство належним чином виконувало його умови, так у 2016, 2017, 2018 роках позивачу було сплачено орендну плату за використання земельної ділянки згідно з умовами укладеного договору оренди землі. Згідно з рішенням засновника ФГ «Волков В.В.» №5 від 16 грудня 2019 року, господарство перебувало у стані припинення шляхом реорганізації (приєднання) до ФГ «Зернопродукт», внаслідок цих заходів створилася тимчасова заборгованість зі сплати орендної плати за договором. Господарство перерахувало на її ім`я пеню за прострочений платіж з орендної плати у 2019 сільськогосподарському році за договором оренди землі від 15 лютого 2016 року за 121 день ( з 01 січня 2020 року по 30 квітня 2020 року) у сумі 247,75 гривень та найближчим часом буде сплачено й сам прострочений платіж. Щодо дострокового розірвання договору оренди землі від 15 лютого 2016 року, то позивач у даній справі вимагає дострокового розірвання договору оренди на підставі єдиного прострочення платежу з внесенням орендної плати за 2019 сільськогосподарський рік, що не є систематичною несплатою орендної плати, до того ж треба враховувати належне виконання господарством умов договору з моменту його укладення, обставини, що обумовили затримання платежу. Також в додаткових поясненнях зазначено, що від отримання орендної плати за 2019 сільськогосподарський рік ОСОБА_2 відмовилася, як відмовилась від отримання поштового переказу №0103 від 20 березня 2020 року. 31.03.2020 господарством на ім`я ОСОБА_2 було вчинено поштовий переказ № 0161 зі сплати платежу з орендної плати за 2019 сільськогосподарський рік у розмірі 4614 гривні, а також повторно направлено поштовий переказ зі сплати пені за прострочення вчинення платежу з орендної плати за 2019 сільськогосподарський рік у сумі 248 гривні за №0158.

Дослідивши позовну заяву та письмові докази, заслухавши усні пояснення позивача та оголосивши письмові пояснення відповідача, суд вважає встановленими наступні фактичні обставини справи та відповідні їм правовідносини .

Відповідно до державного атка на право приватної власності на землю серії З1 № 327680 від 29.04.2002, встановлено, що ОСОБА_2 належить земельна ділянка площею 7,07 га, кадастровий номер :02:002:0234 , яка розташована на території Гнатівської сільської ради Добровеличківського району Кіровоградської області (а.с. 7).

ОСОБА_2 (орендодавець) уклала з ФГ "Волков В.В." (орендар ) договір оренди землі, який зареєстровано у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 31.03.2016 номер запису 14027115. Згідно з п.п. 1-2 договору, орендодавець надав, а орендар прийняв у строкове платне користування земельну ділянку сільськогосподарського призначення, знаходиться на території Гнатівської сільської ради Добровеличківського району Кіровоградської області. В оренду передається земельна ділянка загальною площею 7,07 га кадастровий номер :02:002:0234. Пунктом 5 договору встановлено, що нормативна грошова оцінка земельної ділянки становить 184859,42 гривні. Відповідно до п. 8 договір укладено на 7 років . Строк дії договору починає свій відлік з моменту його державної реєстрації. Згідно п. 9 -11 договору, орендна плата вноситься орендарем у формі та розмірі 3,1% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки у натуральній формі, що має відповідати грошовому еквіваленту вартості товарів за ринковими цінами на дату внесення орендної плати. Обчислення розміру орендної плати за земельні ділянки приватної власності здійснюється з урахуванням (без урахування) індексації. Орендна плата вноситься у такі строки: до 31 грудня поточного року. Відповідно до п. 13-14 договору розмір орендної плати переглядається раз у 5 років. У разі невнесення орендної плати у строки ,визначені цим договором ,справляється пеня за кожний день прострочення за формулою згідно положень Податкового кодексу та Інструкції № 1350/18645 (а.с.40-42).

Згідно з уточненим розрахунком нормативної грошової оцінки земельної ділянки встановлено, що нормативна грошова оцінка земельної ділянки кадастровий номер :02:002:0234 станом на 01.01.2016 становить 184859, 42 гривні (а.с. 43).

З витягу із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 20.01.2020 № 26/170-20 встановлено, що нормативна грошова оцінка земельної ділянки кадастровий номер :02:002:0234 станом на 20.01.2020 становить 196591, 26 гривень (а.с. 12).

Правовідносини, які виникли між сторонами регулюються нормами ЗК України, Законом України «Про оренду землі», нормами Цивільного кодексу України.

Згідно з ст. 93 ЗК України відносини пов`язані з орендою землі регулюються законом.

Відповідно до ст. 13 ЗУ "Про оренду землі" договір оренди землі це договір, за яким орендодавець зобов`язаний за плату передати орендареві земельну ділянку у володіння і користування на певний строк, а орендар зобов`язаний використовувати земельну ділянку відповідно до умов договору та вимог земельного законодавства.

Відповідно до ст. 21 Закону України " Про оренду землі " від 06.10.1998 року № 161-ХІV, із змінами та доповненнями ( далі по тексту Закон ) орендна плата за землю - це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельної ділянкою . Розмір, форма і строки внесення орендної плати за землю встановлюється за згодою сторін у договорі оренди. Обчислення розміру орендної плати за землю здійснюється з урахуванням індексів інфляції , якщо інше не передбачено договором оренди .

Відповідно до ст. 22 Закону орендна плата може справлятися у грошовій, натуральній та відробітковій (надання послуг орендодавцю) формах. Сторони можуть передбачити в договорі оренди поєднання різних форм орендної плати.

Відповідно до ч.2 ст. 23 Закону орендна плата за земельні ділянки, що перебувають у власності фізичних та юридичних осіб, переглядається за згодою сторін .

Відповідно до ч.1.2 ст. 651 ЦК України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом . Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом .

Згідно з ч.1 ст. 32 Закону України " Про оренду землі ", який є спеціальним законом і має пріоритет перед іншими законами в застосуванні щодо даних правовідносин, на вимогу однієї із сторін договір оренди землі може бути достроково розірваний за рішенням суду в разі невиконання сторонами обов`язків, передбачених статтями 24 і 25 цього Закону та умовами договору, в разі випадкового знищення чи пошкодження об`єкта оренди, яке істотно перешкоджає передбаченому договором використанню земельної ділянки, а також на підставах, визначених Земельним кодексом України та іншими законами України .

Відповідач з вимогою про виплату орендної плати за 2019 рік, погоджується та надав рішення засновника ФГ "Волков В.В." № 5 від 16.12.2019 року "Про припинення діяльності господарства шляхом реорганізації (приєднання)", внаслідок чого виникла заборгованість .

Згідно з копіями відомостей про отримання орендної плати за договором оренди землі, встановлено, що ОСОБА_2 отримала орендну плату за 2016 -2018 роки .

Отже з`ясувавши позиції сторін та дослідивши письмові докази суд з`ясував, що відповідач не виплатив орендну плату за 2019 рік, а тому допустив неналежне виконання взятих на себе зобов`язань. Також і сама позивачка у позові зазначає, що не виплата орендної плати має місце саме за 2019 рік. Ця обставина і не заперечується відповідачем, а не виплату орендної плати пов`язує із реорганізаційним заходами господарства.

Водночас за положеннями п.1 ч.1 ст.537ЦК України боржник, у даному випадку відповідач, зобов`язаний виконати свій обов`язок, за своїм бажанням, шляхом внесення належних з нього кредиторові коштів на депозит нотаріусу, у разі відсутності кредитора у місці виконання зобов`язань, який у даному випадку, є орендар, про відсутність якого у місці виконання відповідач повинен був з`ясувати, ще у грудні 2016 року.

Згідно з положеннями ст.2 Закону України "Про оренду землі" відносини, пов`язані з орендою землі, регулюються Земельним кодексом України, Цивільним кодексом України, цим Законом, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до них, а також договором оренди землі.

Відповідно до приписів ст.1 Закону України "Про оренду землі" оренда землі це засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для проведення підприємницької та інших видів діяльності.

Згідно з ст.13 цього Закону договір оренди землі - це договір, за яким орендодавець зобов`язаний за плату передати орендареві земельну ділянку у володіння і користування на певний строк, а орендар зобов`язаний використовувати земельну ділянку відповідно до умов договору та вимог земельного законодавства.

Відповідно до ст.21 Закону України "Про оренду землі" орендна плата за землю - це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою згідно з договором оренди землі. Розмір, умови і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди. Обчислення розміру орендної плати за землю здійснюється з урахуванням індексів інфляції, якщо інше не передбачено договором оренди.

Положеннями ст.32 Закону України "Про оренду землі" передбачено, що на вимогу однієї зі сторін договір оренди землі може бути достроково розірваний за рішенням суду в разі невиконання сторонами обов`язків, передбачених статтями 24 і 25 цього Закону та умовами договору, в разі випадкового знищення чи пошкодження об`єкта оренди, яке істотно перешкоджає передбаченому договором використанню земельної ділянки, а також на підставах, визначених ЗК України та іншими законами України.

У статті 141 ЗК України серед підстав припинення права користування земельною ділянкою, зокрема в пункті "д" частини першої цієї статті передбачено систематичну несплату земельного податку або орендної плати.

Разом з тим згідно з положеннями ч.2 ст.651ЦК України договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї зі сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом.

Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору.

Аналіз зазначених норм дає підстави для висновку, що вказані положення закону, які регулюють спірні відносини, вимагають саме систематичної (два та більше випадків) несплати орендної плати, передбаченої договором, як підстави для розірвання договору оренди земельної ділянки. Що є істотним порушенням умов договору, оскільки позбавляє позивача можливості отримати гарантовані договором кошти за те, що його земельну ділянку використовує інша особа.

Статтею 41 Конституції України передбачено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Право власності позивачки на земельну ділянку зареєстроване в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності 01 березня 2016 року. Суд зазначає, що доказів що позивач зверталася письмово до відповідача з вимогою виплатити їй заборгованість з орендної плати, матеріали справи не містять.

У правовій позиції, висловленій у справі № 6-1449цс17 від 11 жовтня 2017 року Верховний Суд України зазначив, що системний аналіз зазначених положень законодавства з врахуванням врегулювання відносин, пов`язаних з орендою землі, зокрема, положеннями ЦК України, слід дійти висновку, що при вирішенні питання щодо розірвання договору оренди з підстави, передбаченої пунктом "д" ст.141 ЗК України, застосуванню також підлягають положення ч.2 ст.651 ЦК України, згідно якої необхідна наявність істотного порушення стороною договору.

У правовому висновку у справі № 6-977цс16 від 28 вересня 2016 року Верховний суд зазначив, що відповідно до ч.1 ст.32 зазначеного Закону України "Про оренду землі" на вимогу однієї із сторін договір оренди землі може бути достроково розірваний за рішенням суду в разі невиконання сторонами обов`язків, передбачених ст.ст.24 і 25 цього Закону та умовами договору, а також на підставах, визначених ЗК України та іншими законами України. Згідно із п."д" ч.1 ст.141ЗК України підставою для припинення права користування земельною ділянкою є систематична несплата орендної плати. Аналіз зазначених норм дає підстави для висновку, що вказані положення закону, які регулюють спірні відносини, вимагають саме систематичної несплати орендної плати як підстави для розірвання договору оренди земельної ділянки, в той час як разове порушення умов договору у цій частині не є підставою для його розірвання.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 12 грудня 2012 року у справі№6-146цс12.

Оскільки судом не встановлений факт систематичної несплати відповідачем орендної плати, а лише факт несплати орендної плати за 2019 рік, а тому суд вважає позовні вимоги щодо розірвання договору оренди землі є безпідставними, так як судом не встановлені істотні порушення ФГ "Волков" договору оренди землі, оскільки відповідно до п. "д" ч.1 ст. 141 ЗК України підставою для припинення права користування земельною ділянкою є систематична несплата орендної плати .

Щодо стягнення орендної плати, пені та 3% річних суд наводить такі мотиви.

Згідно з ч. 1 статті 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Отже доводи у відзиві відповідача щодо несплати заборгованості у зв`язку із реорганізацією відповідача суд не приймає до уваги так як ці підстави не обумовлені умовами договору оренди землі від 15 лютого 2016 року. Також суд не приймає до уваги доводи відповідача щодо врахування 18% бази оподаткування та 1,5% військового збору виходячи із положень Податкового Кодексу України, так як ці правовідносини відносяться до публічно-правових відносин і не стосуються предмету спору. А тому суд під час стягнення заборгованості з орендної плати виходить винятково з умов договору оренди землі від 15 лютого 2016 року, які не врегульовують питання щодо сплати податків та обов`язкових платежів. Також суд враховує нормативно-грошову оцінку землі, яка має значення для встановлення розміру орендної плати за відповідний рік.

Суд зазначає, що відповідно до п.9 договору оренди землі від 15 лютого 2016 року, орендна плата вноситься орендарем у формі та розмірі 3,1 % від нормативно-грошової оцінки земельної ділянки у натуральній формі, що має відповідати грошовому еквіваленту вартості товарів за ринковими цінами на дату внесення орендної плати. Враховуючи, що на час розгляду справи орендна плата відповідачем не внесена, а тому суд виходить із нормативно грошової оцінки наданої позивачем станом на 20.01.2020 із розміру 196591,26 гривень.

Отже, з відповідача на користь позивача необхідно стягнути заборгованість по орендній платі в розмірі 6094,33 гривні (196591,26:100%*3,1%).

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Отже суд може задовольнити позов у межах заявлених позовних вимог щодо стягнення заборгованості орендної плати за 2019 рік у розмірі 5897,73 гривень.

Згідно з ч.1 ст. 624 ЦК України, якщо за порушення зобов`язання встановлено неустойку, то вона підлягає стягненню у повному розмірі, незалежно від відшкодування збитків.

Згідно з п.14 договору оренди землі, укладеного між сторонами, у разі невнесення орендної плати у строки, визначені цим договором, справляється пеня за кожний день прострочення за формулою згідно положень Податкового кодексу та Інструкції № 1350/18645.

Враховуючи зазначене, суд вважає, що позивач має право вимагати сплати відповідачем пені за невнесення орендної плати у строки, визначені у договорі оренди землі.

Виходячи з розміру невнесеної орендної плати, а також враховуючи період прострочення, яка зазначена позивачем з розрахунку 25 днів прострочення ( з 01.01.2020 по 25.01.2020 ) загальна сума пені становить 67 гривень 62 копійки ((6094,33*25:100%*13,5%*1,2) : 365).

Згідно з ч. 2 ст. 625 ЦК України, боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Виходячи з розміру своєчасно невнесеної орендної плати, яка зазначена відповідачем у розрахунку, а також враховуючи період прострочення ( з 01.01.2020 по 25.01.2020 ) загальна сума 3% річних становить 12 гривень 52 копійки (6094,33*3*25:365:100).

Згідно з ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

На підставі ст.ст. 21,22,23,32 Закону України " Про оренду землі " від 06.10.1998 року № 161-ХІV, із змінами та доповненнями, п. "д" ч.1 ст. 141 ЗК України, ст.ст. 625, 651 ЦК України, керуючись ст.ст.12,13,81,141,263-265,280-282 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Позов задовольнити частково .

Стягнути з фермерського господарства "Волков В.В." на користь ОСОБА_2 заборгованість по орендній платі за 2019 рік по договору оренди землі , у розмірі 5977 (п`ять тисяч дев`ятсот сімдесят сім) гривень 87 копійок згідно з умовами договору оренди землі від 15 лютого 2016 року, який зареєстрований у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 01.03.2016 номер запису 13556326, яка складається: з суми орендної плати за 2019 рік у розмірі 5897 (п`ять тисяч вісімсот дев`яносто сім) гривень 73 копійки, з пені у розмірі 67 ( шістдесят сім) гривень 62 копійки, з 3% річних від простроченої суми в розмірі 12 (дванадцять) гривень 52 копійки.

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Стягнути з фермерського господарства "Волков В.В." на користь ОСОБА_2 судові витрати в сумі 807 (вісімсот сім) гривень 80 копійок.

В порядку п.4. ч.5 ст.265 ЦПК України зазначаються такі реквізити сторін та інших учасників справи:

позивач - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка села Софія, Котовського району Республіки Молдова, ідентифікаційний номер НОМЕР_2 .

відповідач - фермерського господарства "Волков В.В.", село Гнатівка Добровеличківського району Кіровоградської області вулиця Дімітрова, 19, .

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана позивачем до Кропивницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення або з дня складання повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Добровеличківський районний суд Кіровоградської області.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Добровеличківського районного суду

Кіровоградської області Майстер І.П.