Ухвала

07 квітня 2020 року

м. Київ

справа № 279/402/20

провадження № 61-5791ск20

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Коротенка Є. В., розглянув касаційну скаргу Публічного акціонерного товариства «Аграрний фонд» на постанову Житомирського апеляційного суду від 19 березня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Аграрний фонд» про визнання незаконним і скасування наказу про звільнення з роботи, поновлення на посаді, виплату середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

ВСТАНОВИВ:

У січні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Публічного акціонерного товариства «Аграрний фонд» (далі - ПАТ «Аграрний фонд») про визнання незаконним і скасування наказу про звільнення з роботи, поновлення на посаді, виплату середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Ухвалою Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 27 січня 2020 року цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ПАТ «Аграрний фонд» про визнання незаконним і скасування наказу про звільнення з роботи, поновлення на посаді, виплату середнього заробітку за час вимушеного прогулу, передано на розгляд за підсудністю до Солом`янського районного суду м. Києва.

Постановою Житомирського апеляційного суду від 19 березня 2020 року ухвалу Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 27 січня 2020 року скасовано та направлено справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

30 березня 2020 року ПАТ «Аграрний фонд» подало до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Житомирського апеляційного суду від 19 березня 2020 року.

В касаційній скарзі заявник просить відстрочити сплату судового збору, посилаючись на те, що працівники ПАТ «Аграрний фонд» перебувають на карантині, що унеможливлює подати докази сплати судового збору одночасно з поданням касаційної скарги.

Розглядаючи вказане клопотання, Верховний Суд виходить з наступного.

Статтею 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Згідно з частиною першою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» визначено випадки відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, однак серед них не вбачається підстав для відстрочення сплати судового збору для юридичної особи.

Отже, єдиною підставою для вчинення судом дій щодо відстрочення сплати судового збору є врахування ним майнового стану сторони.

Обґрунтування обставин, які свідчать про неможливість чи утруднення в здійсненні оплати судового збору згідно зі статтями 12, 81 ЦПК України покладається на заінтересовану особу (заявника).

З огляду на наведене, враховуючи рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, суд дійшов до висновку про необґрунтованість заявленого клопотання, оскільки ПАТ «Аграрний фонд» не надано належних та допустимих доказів на підтвердження наявності передбачених законом умов, за наявності яких суд може відстрочити сплату судового збору, у зв`язку з чим у задоволенні клопотання слід відмовити.

Крім цього, необхідно зазначити, що заявником не надано доказів неможливості здійснення оплати судового збору за допомогою онлайн ресурсів банківських установ України та надати відповідні докази до суду.

Таким чином, заявнику необхідно сплатити судовий збір за подання та розгляд касаційної скарги та надати документ, що підтверджує його сплату.

Вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя (рішення Європейського суду з прав людини від 19 червня 2001 року в справі «Креуз проти Польщі»).

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду,- у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 2020 року становить 2 102 грн.

Відповідно до підпункту 9 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду касаційної скарги на ухвалу суду юридичною особою ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, ПАТ «Аграрний фонд» необхідно сплатити судовий збір у розмірі 2 102 грн та надати докази сплати судового збору.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УК у Печерському районі, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, номер рахунку отримувача (стандарт ІВАN): UA0026007, ККДБ: 22030102, найменування платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)», символ звітності банку: 207.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Враховуючи викладене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику можливість для усунення її недоліків.

Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України, статтями 4, 6 Закону України «Про судовий збір»,

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання Публічного акціонерного товариства «Аграрний фонд» про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Касаційну скаргу Публічного акціонерного товариства «Аграрний фонд» на постанову Житомирського апеляційного суду від 19 березня 2020 рокузалишити без руху.

Надати заявникові для усунення зазначених вище недоліків строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Є. В. Коротенко