Справа № 638/4466/20
Провадження № 2/638/3150/20
УХВАЛА

іменем України

10 квітня 2020 року суддя Дзержинського районного суду міста Харкова Штих Т.В., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на 1/6 частку в праві спільної сумісної власності та визначення порядку користування квартирою, -

встановив:

ОСОБА_1 звернулась до Дзержинського районного суду м. Харкова з позовною заявою до ОСОБА_2 , в якій просить визнати право власності на 1/6 частку в праві спільної сумісної власності квартири АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за заповітом ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 . Встановити порядок користування зазначеною квартирою наступним чином: у користування ОСОБА_1 виділити житлову кімнату площею 20,7 кв.м. разом з балконом площею 6,4 кв.м. та житлову кімнату площею 23,6 кв.м.; у користування ОСОБА_2 виділити житлову кімнату площею 17,2 кв.м.; у загальному користуванні залишити: кухню 8,2 кв.м. з балконом 2,8 кв.м., вбиральну 1,7 кв.м., ванну кімнату 4,9 кв.м., коридор 10,30 кв.м..

Перевіривши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку, що вона не відповідає вимогам ст. ст.175, 177 ЦПК України та ЗУ «Про судовий збір», а саме: позивачем при зверненні до суду із позовною заявою, яка містить вимогу майнового та немайнового характеру, не сплачено судовий збір та не визначено ціну позову.

У позовній заяві позивач зазначила, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх інстанціях особа звільняється відповідно до п.9 ч.1 ст.5 ЗУ «Про судовий збір» та додала до позовної заяви довідку серія МСЄ-200 №2458567, з якої вбачається, що вона є інвалідом ІІ групи, а також додала посвідчення ветерана праці, але ці документи видані органами державної влади Російської Федерації та дійсні на її території.

Враховуючи викладене, суд вважає, що позивачка не підтвердила пільгу щодо сплати судового збору за законом України.

Відповідно до частини 3 статті 6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Згідно з вимогами частини 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно ст. 7 Закону України «Про державний бюджет на 2020 рік» з 1 січня 2020 року встановлений показник прожиткового мінімуму для працездатних осіб в розмірі 2102 грн..

Згідно частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 840,80 грн..

Вiдповiдно до ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збiр», ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою встановлена в розмірі 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи, що позивачем не визначена ціна позову, суд позбавлений можливості визначити розмір судового збору, який повинен бути сплачений позивачем при зверненні до суду з позовною заявою майнового характеру.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору в установлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

За змістом ч. ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Оскільки позовна заява подана без додержання вимог, викладених у статтях ст. ст. 175, 177 ЦПК України, суддя залишає її без руху.

Керуючись статями 175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

постановив:

Матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на 1/6 частку в праві спільної сумісної власності та визначення порядку користування квартирою - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала остаточна і оскарженню не підлягає.

Суддя: