Справа № 274/6866/19
Провадження № 2/0274/679/20
"10" квітня 2020 р. м. Бердичів
БЕРДИЧІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ
складі: головуючого судді Хуторної І.Ю.,
з участю секретаря Соломянюк Л.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Бердичеві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою що втратила право користування житлом, -
Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача
30.10.2019 ОСОБА_1 звернулась до суду із вказаним позовом. Просить визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 таким, що втратив право користування будинком по АДРЕСА_1 .
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивачка є власником вищевказаного будинку у якому, окрім неї, зареєстрований та не проживає більше п`яти років ОСОБА_2 , який є її сином. Відсутність останнього за місцем реєстрації позбавляє позивачку скористатись своїм законним правом розпоряджатись власним житлом. Реєстрація ОСОБА_2 у належному їй житлі, змушує її нести додаткові витрати по сплаті комунальних послуг. Реєстрація відповідача у її житлі порушує її права власника, у праві повноцінного користуватися та розпоряджатися будинком.
Від відповідача відзив на позовну заяву не надходив.
Заяви, клопотання, інші процесуальні дії у справі
Ухвалою від 19.11.2019 у справі відкрито спрощене провадження.
Ухвалою від 11.03.2020 у зв`язку із виходом у відставку судді Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області Замеги О.В. дану цивільну справу прийнято до провадження суддею Хуторною І.Ю.
Сторони у судове засідання не з`явилися.
Відповідач про час і місце слухання справи повідомлений належним чином, причини неявки не повідомив, будь-яких заяв на адресу суду не направляв.
Позивачка до суду спрямувала заяву про підтримання позову, надала згоду на ухвалення рішення при заочному розгляді ( а.с. 30).
У зв`язку із неявкою в судове засідання учасників справи, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального пристрою не здійснювалося.
Судом відповідно до статті 280 ЦПК України ухвалено проводити заочний розгляд справи.
Фактичні обставини, встановлені судом
Судом встановлено, що ОСОБА_1 придбала будинок по АДРЕСА_1 , що стверджується договором купівлі-продажу від 30.07.1964 (а.с. 5-6).
З довідки № 150 від 03.10.2019 виданої КП «Бердичівське міжміське бюро технічної інвентаризації» вбачається, що власником будинку АДРЕСА_1 є ОСОБА_1 (а.с.9).
Як вбачається з довідки МК ВЖРЕП м.Бердичева, у будинку АДРЕСА_1 зареєстрований ОСОБА_2 , 1964 року народження (а.с.11)
Згідно акту обстеження від 21.10.2019 виданого МК ВЖРЕП №7 м АДРЕСА_2 , у будинку АДРЕСА_1 ОСОБА_2 зареєстрований, але не проживає більше п`яти років. Обставини, вказані в акті підтверджені сусідами ОСОБА_3 та ОСОБА_4 (а.с. 10 ).
Норми права, які застосував суд
Відповідно до частини першої статті 156 ЖК України, з урахуванням положень частини першої статті 405 ЦК України члени сім`ї власника житла, які проживають разом з ним у будинку, що йому належить, користуються жилим приміщенням в обсязі, визначеному відповідно до угоди з власником.
Права власника житлового будинку, квартири визначені статтями 383 ЦК України та 150 ЖК України, які передбачають право власника використовувати житло для власного проживання, проживання членів сім`ї, інших осіб і розпоряджатися своїм житлом на власний розсуд.
Відповідно до частини першої статті 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
За положеннями частини першої статті 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
Відповідно до статті 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.
Обмеження чи втручання у право власника можливе лише з підстав, передбачених законом.
За положеннями частини другої статті 405 ЦК України член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі його відсутності без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
Статтею 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» передбачено, що рішення суду про позбавлення права користування житловим приміщенням є підставою для зняття такої особи з реєстраційного обліку.
Оцінка аргументів сторін, висновки суду
Оскільки відповідач більше п`яти років не проживає у будинку по АДРЕСА_1 , належному на праві власності позивачці, доказів про поважність причин непроживання відповідача у будинку понад один рік суду не надано, позивачка заперечує проти реєстрації відповідача в її житлі, суд доходить висновку, що права позивачки підлягають захисту та відповідача слід визнати таким, що втратив право користування вказаним будинком.
Розподіл судових витрат
Оскільки позов підлягає до задоволення, на підставі ч. 1 ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь держави слід стягнути судовий збір в розмірі 768 грн 40 коп., оскільки позиваці на підставі ухвали суду від 11.03.2020 відстрочено сплату судового збору до ухвалення рішення.
Керуючись статтями 141, 258, 263, 265, 280, 282 Цивільного процесуального кодексу України,
Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , таким, що втратив право користування будинком АДРЕСА_1 .
Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір у розмірі 768,4 грн.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга.
Позивач має право оскаржити заочне рішення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Житомирського апеляційного суду або через Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області протягом тридцяти днів з дня його складення.
Позивач, якому рішення не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому рішення суду.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня його складення.
Відповідач, якому заочне рішення суду не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому заочного рішення суду.
Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строк подання апеляційної скарги та заяви про перегляд заочного рішення продовжується на строк дії такого карантину.
Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса реєстрації та проживання: АДРЕСА_1 .
Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП не відомо, адреса реєстрації: АДРЕСА_1 .
Суддя І.Ю. Хуторна