328/1807/18
У Х В А Л А

Іменем України

14 квітня 2020 року м.Токмак

Токмацький районний суд Запорізької області у складі головуючого судді Коваленка П.Л., за участю секретаря судового засідання Баздирь О.Л., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Токмак заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення по цивільній справі № 328/1807/18,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про перегляд заочного рішення від 26 грудня 2019 року по цивільній справі № 328/1807/18 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором позики, посилаючись на той факт, що заочне рішення за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором позики було прийнято судом за її відсутності, відповідач не отримувала копію позовної заяви з додатками до неї, зі змістом позовних вимог не знайома, надати суду свої заперечення та відзив на позов, а також письмові та інші докази, які б спростували викладені позовні вимоги, не могла. Також вважає, що розглянувши справу за відсутності відповідача, суд не мав можливості перевірити доводи відповідача щодо наявності боргу перед позивачем. Тому просить скасувати зазначене заочне рішення у справі № 328/1807/18 та призначити справу до розгляду в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою від 21.02.2020 прийнято до провадження заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення по цивільній справі № 328/1807/18.

Заявник ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду заяви повідомлена належним чином, надала заяву про розгляд справи за її відсутності.

ОСОБА_2 та її представник ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду заяви повідомлені належним чином, адвокат Курдюкова О.С. надала заяву про розгляд справи за її відсутності.

Відповідно до ч.1 ст.287 ЦПК України неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Оскільки особи, які беруть участь у справі в судове засідання не з`явились, відповідно до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Судом встановлено, що заочним рішенням Токмацького районного суду Запорізької області від 26.12.2019, ухваленому по цивільній справі №328/1807/18 (провадження №2/328/630/19) за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором позики, позовні вимоги задоволені частково. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 заборгованість за договором позики від 01.04.2016 в сумі 50895 (п`ятдесят тисяч вісімсот дев`яносто п`ять) гривень 00 копійок. Також стягнуто судовий збір в розмірі 506 (п`ятсот шість) гривень 14 копійок.

Як видно з матеріалів справи, заочне рішення у цивільній справі №328/1807/18 від 26.12.2019 винесено у зв`язку з тим, що відповідач у судові засідання не з`явилася, про час та місце судового розгляду справи повідомлялася належним чином; заперечень проти позову не надала, клопотань про перенесення розгляду справи чи розгляд справи за її відсутності не надходило.

Відповідно до заяви та матеріалів справи ОСОБА_1 про зазначене заочне рішення суду від 26.12.2019 дізналася 04.01.2020.

Відповідно до ч.1 ст.288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто, за змістом вказаних положень чинного законодавства, скасування заочного рішення суду можливе за двох умов, однією з яких є поважність причини неявки в судове засідання, про які відповідач не зміг завчасно повідомити.

Водночас, з`ясування причин неявки не може бути підставою для скасування заочного рішення. Для цього відповідач має вказати докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Наявність вищенаведених обставин повинна бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них, заочне рішення скасуванню не підлягає.

Відповідно до ст.12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Обґрунтовуючи заявлені вимоги про скасування заочного рішення, заявник у поданій заяві посилається на те, що нею так і не отримано копію позовної заяви та доданих до неї документів, у зв`язку з чим вона не могла скористатися наданими їй процесуальними правами, серед іншого подати відзив на позов. Крім того, зазначає, що в даній справі є необхідність встановлення автентичності її підпису, наявного в розписці, яку ніби то підписувала відповідач.

Як видно з довідки про реєстрацію місця проживання особи за вих.№10-06/2807 від 31.07.2018 відділу реєстрації виконавчого комітету Токмацької міської ради, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 . Місце фактичного проживання ОСОБА_1 в заяві про перегляд заочного рішення зазначено: АДРЕСА_2 .

Усі судові повідомлення, повістки про дату, час і місце розгляду справи, копія позовної заяви з копіями доданих до неї документів надсилалися ОСОБА_1 за адресою реєстрації та повернулась до суду з відміткою «за закінченням терміну зберігання» або «за зазначеною адресою не проживає», тобто фіксація отримання відповідачем кореспонденції відсутня.

Згідно зі статтею 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

При цьому суд виходить із приписів ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 04.11.1950 року, яка набрала чинності для України з 11.09.1997 року та відповідно до ст.9 Конституції України є частиною національного законодавства, якою передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку належним і безстороннім судом, встановленим законом.

Зокрема, у рішеннях Європейського суду з прав людини у справі «Надточій проти України» (п.24) та у справі «Гурепка проти України № 2» (п.23) наголошується на принципі рівності сторін, одному із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду, який передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість відстоювати свою позицію у справі в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище у порівнянні з опонентом.

Відомості про те, що ОСОБА_1 отримала копію позовної заяви разом з копіями доданих до неї документів відсутні, що є порушенням права на доступ до правосуддя та порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Віктор Назаренко проти України» від 03 жовтня 2017 року та у справі «Лазаренко та інші проти України» від 27 червня 2017 року).

Крім того, обґрунтовуючи заявлені вимоги про скасування заочного рішення, заявник у поданій заяві посилається на те, що стягнена заборгованість не відповідає дійсній заборгованості.

Відсутність відповідача в судових засіданнях позбавило її права довести свою позицію в спорі.

У відповідності до ч.3 ст.287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Враховуючи те, що заявник була відсутня у судовому засіданні під час постановлення заочного рішення через фактичну необізнаність про наявність справи в суді, що позбавило її права подати відзив на позовну заяву, те, що наведені нею доводи та посилання на норми матеріального права є істотними для правильного вирішення справи при повторному розгляді справі, суд вважає, що є всі підстави для скасування заочного рішення суду від 26.12.2019.

З огляду на предмет позову, беручи до увагизначення справи для сторін, обраний позивачем спосіб захисту, обсяг та характер доказів у справі, враховуючи вимоги ч.3 ст.274 ЦПК України, розгляд даної справи належить проводити в порядку загального позовного провадження.

Керуючись ст.ст.274, 284-288 ЦПК України, суд,

п о с т а н о в и в:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення по цивільній справі №328/1807/18- задовольнити.

Скасувати заочне рішення Токмацького районного суду Запорізької області, ухвалене 26.12.2019 в цивільній справі №328/1807/18 (провадження №2/328/630/19) за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором позики.

Призначити справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором позики до розгляду за правилами загального позовного провадження.

Підготовче засідання провести в приміщенні суду 08.05.2020 о 10 годині 00 хвилин за адресою Запорізька область, місто Токмак, вулиця Володимирська, 28, з викликом осіб, які беруть участь у справі.

Направити позивачу копію ухвали.

Направити відповідачеві копію ухвали та копію позовної заяви з копіями доданих до неї документів.

Встановити відповідачеві строк для подання відзиву на позовну заяву п`ятнадцять днів з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана позивачу. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст.178 ЦПК України. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідно до ч.1 ст.193 ЦПК України, у строк для подання відзиву відповідач має право пред`явити зустрічний позов.

Встановити позивачеві строк для подання відповіді на відзив, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана відповідачу, - п`ять днів з дня отримання відзиву.

Встановити відповідачеві строк для подання заперечення, копія якого водночас з поданням до суду повинна бути надіслана позивачу п`ять днів з дня отримання відповіді на відзив.

Попередити відповідача, що суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідача штрафу у сумі до від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадку ненадання копії відзиву на позов позивачу у встановлений судом строк.

Ухвала оскарженню окремо від рішення суду не підлягає, проте заперечення на неї може бути включене до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання її суддею.

Ухвала складена та підписана 14.04.2020.

Суддя