РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 285/2510/20

провадження у справі №2/0285/815/20

22 жовтня 2020 року м. Новоград-Волинський

Новоград - Волинський міськрайонний суд Житомирської області у складі судді Сташківа Т.Б. за участі секретаря судового засідання Медяної І.В. та осіб, які беруть участь у справі:

позивач: не прибув, представник не прибула,

відповідач: представник ОСОБА_1 ,

третя особа: ОСОБА_2 ,

розглянувши у загальному позовному провадженні цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа: ОСОБА_2 , про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

У липні 2020 року ОСОБА_3 звернувся до суду із зазначеним позовом, у якому просить визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування позову зазначає, що 27.09.2007 року його батько ОСОБА_5 отримав у подарунок від ОСОБА_6 квартиру АДРЕСА_1 . ІНФОРМАЦІЯ_1 батько помер, після його смерті відкрилась спадщина на належне йому майно. 23.03.2015 року ОСОБА_6 отримала дублікати документів на зазначену квартиру та подарувала її іншому сину ОСОБА_2 . ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_6 померла.

29.06.2019 року Постановою ВС залишено в силі рішення Новоград-Волинського міськрайонного суду від 13.12.2016 року, яким задоволено позов ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про визнання недійсним договору дарування спірної квартири, тому він лише після закінчення розгляду справи у суді касаційної інстанції зміг звернутись до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_5 Приватним нотаріусом позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки позивачем пропущено шестимісячний строк для прийняття спадщини. Вказаний строк позивачем пропущено у зв`язку з тим, що належність спадкового майна померлому ОСОБА_5 встановлено рішенням суду лише 29.06.2019 року.

На підставі викладеного, позивач просить надати йому додатковий строк для прийняття спадщини, оскільки вважає причини пропуску такого строку поважними.

Позивач та його представник в судове засідання не прибули, представник подала заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі.

Представник відповідача в судовому засіданні позовні вимоги визнала, не заперечила щодо їх задоволення.

Третя особа - ОСОБА_2 в судовому засіданні не заперечив щодо задоволення позовних вимог.

Заслухавши пояснення учасників судового процесу, дослідивши у судовому засіданні матеріали справи та подані докази, з`ясувавши всі обставини справи в їх сукупності, суд вважає, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_6 на праві власності належала квартира АДРЕСА_1 згідно свідоцтва про право власності на житло від 10 листопада 1994 року.

27 вересня 2007 року між ОСОБА_6 та батьком позивача ОСОБА_5 укладено нотаріально посвідчений договір дарування квартири АДРЕСА_1 , на підставі якого ОСОБА_5 набув право власності на спірну квартиру (а.с.7-8).

ІНФОРМАЦІЯ_3 батько позивача у справі ОСОБА_5 помер, після смерті якого відкрилась спадщина на належне останньому спадкове майно (а.с. 9, 6).

Однак, 23 березня 2015 року ОСОБА_6 , отримала дублікат свідоцтва про право власності на житло від 10 листопада 1994 року, видане на її ім`я, та повторно, 7 квітня 2015 року уклала договір дарування спірної квартири, згідно якого подарувала спірну квартиру іншому сину - ОСОБА_2 .

Рішенням Новоград-Волинського міськрайонного суду від 13 грудня 2016 року № 285/1725/15-ц визнано недійсним договір дарування спірної квартири, укладений 7 квітня 2015 року між ОСОБА_6 та ОСОБА_2 .

Зазначеним судовим рішенням встановлено, на момент укладення договору дарування від 7.04.2015 року ОСОБА_6 не була власником цієї квартири, тому не мала права розпоряджатись квартирою.

Постановою Верховного Суду від 26.06.2019 року рішення Новоград-Волинського міськрайонного суду від 13.12.2016 року залишено в силі (а.с.13-17, 19- 23).

Позивач, у визначений законом строк, не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за законом після смерті свого батька протягом встановленого ст. 1270 ЦК України строку, який розпочався з 31.01.2015 року та закінчився 31.07.2015 року. Заяву про видачу свідоцтва про прийняття спадщини до нотаріуса подав лише 6.03.2020 року, внаслідок чого пропустив, встановлений законом строк для прийняття спадщини.

Постановою приватного нотаріуса Новоград-Волинського міського нотаріального округу від 6.03.2020 року позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку з пропущенням шестимісячного строку для прийняття спадщини (а.с.50).

Відповідно до відповіді приватного нотаріуса 5.02.2015 року була відкрита спадкова справа № 5/2015 після смерті ОСОБА_5 за заявою про прийняття спадщини спадкоємиці померлого (дочки) ОСОБА_4 (а.с.62).

Дані обставини підтверджуються дослідженими у судовому засіданні доказами.

В силу вимог ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за заявою спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними та істотними труднощами для спадкодавця саме на вчинення дій по прийняттю спадщини (п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 року).

Зокрема, до поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини слід віднести: 1) тривалу хворобу спадкоємців; 2) велику відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту, тощо (Постанова Верховного Суду від 6 червня 2019 року № 565/1145/17).

Таким чином позивачем доведено, що останній пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, оскільки в судовому порядку оспорювався правочин щодо відчуження спадкового майна, та як наслідок належність спірної квартири до спадкового майна померлого ОСОБА_5 .

Відповідачем в силу вимог ч. 1 ст. 81 ЦПК України не надано будь-яких доказів на спростування доводів позивача.

Крім того, відповідно до вимог ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

В судовому засіданні представник відповідача позовні вимоги визнала. Обставин, які б свідчили, що визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, судом не встановлено.

За змістом статей 12, 13, 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Суд розглядає цивільні справи в межах заявлених фізичними або юридичними особами вимог і на підставі наданих ними доказів. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що позивач пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом, що відкрилась після смерті його батька з поважних причин та з урахуванням всіх обставин справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 142 ЦПК України у разі визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті, суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

Керуючись статтями 12, 13, 76-81, 206, 258 259, 265, 268 ЦПК України, ст. 1272 ЦК України, суд,-

УХВАЛИВ :

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (проживаючий: АДРЕСА_2 ), додатковий строк для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_5 померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 , тривалістю 2 (два) місяці з моменту набрання рішенням законної сили.

Стягнути з відповідача на користь позивача 50 відсотків судового збору в розмірі 420 грн. 40 коп.

Повернути з Державного бюджету ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , 50 відсотків судового збору в розмірі 420 грн. 40 коп. Сплаченого згідно квитанції № 49 від 22 липня 2020 року, оригінал квитанції перебуває в матеріалах цивільної справи № 285/2510/20.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Житомирського апеляційного суду протягом 30 (тридцяти) днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвалу суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

У відповідності до п.п. 15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХІІІ Перехідних Положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через відповідні суди, а саме Новоград-Волинський міськрайонний суд Житомирської області.

Рішення складено в повному обсязі та підписано 27 жовтня 2020 року.

Суддя Т.Б. Сташків