Справа № 760/1338/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 квітня 2020 року м. Київ

Солом`янський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Українця В.В.

при секретарі Олех Ю.М.

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про вселення,

в с т а н о в и в:

14 січня 2020 року ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до ОСОБА_2 про вселення.

Свої вимоги мотивує тим, що 19 листопада 2005 року між нею та відповідачем укладено шлюб, від якого у них народилась донька ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

У червні 2019 року вони припинили шлюбні стосунки та 08 липня 2019 року вона звернулась до Подільського районного суду м. Києва з позовом про розірвання шлюбу.

Рішенням Подільського районного суду м. Києва від 23 грудня 2019 року шлюб між ними розірвано.

За час перебування у шлюбі нею разом з відповідачем придбана квартира АДРЕСА_1 , яка зареєстрована на ім`я відповідача на підставі договору купівлі-продажу від 13 травня 2019 року.

До припинення шлюбних стосунків у червні 2019 року вони разом з дитиною проживали у квартирі АДРЕСА_2 .

У червні 2019 року вона домовилась з відповідачем про те, що буде з дитиною проживати у квартирі АДРЕСА_1 . Проте ОСОБА_2 змінив замки від вхідних дверей у зазначеній квартирі, ключі їй не надає, у квартиру її з дитиною не впускає.

29 листопада 2019 року у черговий раз вона не змогла потрапити у квартиру АДРЕСА_1 , у зв`язку з чим викликала працівників поліції та подала заяву до Солом`янського управління поліції ГУ НП у м. Києві.

03 січня 2020 року вона отримала відповідь від Солом`янського управління поліції ГУ НП у м. Києві від 07 грудня 2019 року, якою повідомлено про те, що ситуація, яка склалася між ними відноситься до категорії цивільно-правових стосунків та вирішується в судовому порядку.

Просить суд ухвалити рішення, яким усунути їй перешкоди у користуванні квартирою АДРЕСА_1 шляхом вселення її в зазначену квартиру та зобов`язання відповідача передати їй дублікати ключів від спірної квартири.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 27 січня 2020 року відкрито спрощене позовне провадження у справі.

Відповідач позовну заяву з додатками отримав (а.с. 26), відзив на позовну заяву у встановлений судом строк не подав.

Відповідно до ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Оскільки розгляд справи відбувається в порядку спрощеного провадження без повідомлення учасників справи, особи, які беруть участь у справі, не викликались.

Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши надані докази, суд приходить до наступного.

Судом встановлено, що 19 листопада 2005 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 укладено шлюб (а.с. 6), від якого у сторін народилась донька ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 7).

08 липня 2019 року ОСОБА_1 звернулась до Подільського районного суду м. Києва з позовом про розірвання шлюбу (а.с. 8-9).

З позову вбачається, що рішенням Подільського районного суду м. Києва від 23 грудня 2019 року шлюб між сторонами розірвано.

Позивач зазначає, що за час перебування у шлюбі нею разом з відповідачем придбана квартира АДРЕСА_1 .

З наданої інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна від 15 жовтня 2019 року вбачається, що власником квартири АДРЕСА_1 є ОСОБА_2 на підставі договору купівлі-продажу від 13 травня 2019 року (а.с. 19).

ОСОБА_1 зазначає, що відповідач чинить їй перешкоди у користуванні квартирою АДРЕСА_1 , зокрема, останній змінив замки від вхідних дверей у зазначеній квартирі, ключі їй не надає, у квартиру її з дитиною не впускає.

На підтвердження своїх доводів, позивач надала суду копію відповіді Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві від 07 грудня 2019 року, з якої вбачається, що звернення ОСОБА_1 розглянуто та за викладеними фактами проведено перевірку. Ситуація, що склалась між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , відноситься до категорії цивільно-правових стосунків та вирішується у судовому порядку (а.с. 14).

Відповідно до ч. 1 ст. 60 СК України майно, набуте подружжям за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності незалежно від того, що один з них не мав з поважної причини (навчання, ведення домашнього господарства, догляд за дітьми, хвороба тощо) самостійного заробітку (доходу).

Статтею 63 СК України передбачено, що дружина та чоловік мають рівні права на володіння, користування і розпоряджання майном, що належить їм на праві спільної сумісної власності, якщо інше не встановлено домовленістю між ними.

Частиною 1 ст. 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

У ст. 77 ЦПК України передбачено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

За нормами ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (ст. 89 ЦПК України).

Відповідач доказів на спростування доводів позивача щодо спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_1 не надав, відзив у встановлений законом строк до суду не подав.

Вбачається, що між сторонами існує конфлікт з приводу користування зазначеною квартирою.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що вимога позивача про вселення її у спірну квартиру ґрунтується на законі та підлягає задоволенню.

ОСОБА_5 також просить усунути їй перешкоди у користуванні квартирою АДРЕСА_1 шляхом зобов`язання відповідача передати їй дублікати ключів від спірної квартири.

Позивач має право отримати можливість лише користуватися ключами від спірної квартири, оскільки остання не надала суду доказів, що замки у вхідних дверях та ключі до них є її власністю. У процесі виконання судового рішення може бути вирішено питання щодо заміни замків на вхідних дверях для надання можливості їй отримати комплект ключів від квартири.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що зазначена вимога позивача ґрунтується на законі, проте задоволенню підлягає шляхом зобов`язання відповідача надати можливість позивачу користуватися ключами від спірної квартири.

З огляду на наведене, позов підлягає задоволенню частково.

З урахуванням часткового задоволення позову та відповідно до ст. 141 ЦПК України, стягненню з відповідача також підлягає судовий збір в розмірі 840 гривень 80 копійок.

Відповідно до ч. 3 розділу ХІІ Прикінцеві положення ЦПК України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170,178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407,424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

Керуючись статтями 60, 63 СК України, статтями 3, 4, 10, 13, 76-82, 89, 141, 223, 259, 263-265, 268, 272, 273, ч. 3 розділу ХІІ Прикінцеві положення ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в:

Позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ) про вселення задовольнити частково.

Вселити ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 ) в квартиру АДРЕСА_1 .

Зобов`язати ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ) надати ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 ) можливість користуватися ключами від квартири АДРЕСА_1 .

Стягнути з ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 ) 840 гривень 80 копійок судового збору.

Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: