Справа № 462/1518/20
УХВАЛА

27 березня 2020 року м.Львів

Суддя Залізничного районного суду м. Львова Колодяжний С.Ю., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням,

встановив:

Позивач 10.03.2020 року звернувся в Залізничний районний суд м. Львова із позовною заявою, в якій просить визнати ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 такими, що втратили право користування квартирою АДРЕСА_1 .

Згідно з ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до абз.2 пп. 2 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 840,80 грн.

ОСОБА_1 в позовній заяві також просить звільнити його від сплати судового збору у зв`язку з важким майновим становищем та малозабезпеченістю його сім`ї.

З долучених до заяви довідок № 2399 від 20.11.2019 року та №662 від 18.02.2020 року Залізничного відділу соціального захисту Департаменту гуманітарної політики Управління соціального захисту вбачається, що ОСОБА_1 знаходиться на обліку в Залізничному відділі соціального захисту і отримує державну соціальну допомогу малозабезпеченим сім?ям, яка за період з травня по жовтень 2019 року складає 1869,52 грн., а з серпня 2019 року по січень 2020 року - 1989, 60 грн. Згідно відомостей Залізничної ДПІ Залізничного управління ГУ ДПС у Львівській області № 552/13-01-54-02 від 21.11.2019 року відсутня інформація про доходи ОСОБА_1 за період з 1 кварталу по 3 квартал 2019 року.

Згідно з ч.ч. 1, 3 ст.136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ст.8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Статтею 129 Конституції України визначено, що однією із основних засад судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (Рішення ЄСПЛ у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland») від 19 червня 2001 року, пункт 59). Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (Рішення ЄСПЛ у справі «Шишков проти Росії» («Shishkov v. Russia») від 20 лютого 2014 року, пункт 111).

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (Рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункт 44; Рішення ЄСПЛ «JedamskiandJedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

Верховний Суд в постанові від 04 липня 2018 року в справі № 686/114/16-ц зазначив, що положення статей ЦПК України та Закону України «Про судовий збір» не містять визначеного (чіткого) переліку документів, які можна вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі наданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.

За наведеного, враховуючи предмет позову та майновий стан позивача вважаю за необхідне звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання позовної заяви.

Відтак, заява подана із додержанням вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України, віднесена до предметної, суб`єктної, інстанційної та територіальної юрисдикції Залізничного районного суду м. Львова.

Підстави, визначені ст.ст. 185, 186 ЦПК України, для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження у справі відсутні, а тому її слід прийняти до розгляду та відкрити провадження у справі.

Згідно з ч.1 ст.277 ЦПК України питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи, які є малозначними.

Згідно з ч.6 ст.19 ЦПК України, з огляду що дана справа є малозначною та не віднесена до категорії справ, які згідно з ч. 4 ст.274 ЦПК України підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження.

Наведені положення процесуального закону та обставини справи, що згідно ч.3 ст.274 ЦПК України, мають значення для вирішення питання про можливість розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, на даний час, свідчать про наявність підстав для розгляду цієї справи в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч.5 ст.279 ЦПК України з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Враховуючи категорію та складність справи, приходжу до висновку, що дану справу слід розглядати в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Беручи до уваги заявлену позовну вимогу про визнання малолітнього ОСОБА_5 втратившим право користування житлом, наведені в позовній заяві обставини, якими позивач обґрунтовує свої позовні вимоги, вважаю необхідним на підставі ч.3 ст.53 ЦПК України залучити до участі у справі, як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Залізничну районну адміністрацію Львівської міської ради, як орган опіки та піклування.

Керуючись ст.ст. 19, 53, 136, 175, 177-181, 187, 190, 274, 277, 258-261, 353-355 ЦПК України, -

постановив:

Прийняти до розгляду позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням, та відкрити провадження у справі, яку розглядати в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Призначити судове засідання для розгляду справи по суті в приміщенні Залізничного районного суду м. Львова (м. Львів, вул. С.Бандери, 3 каб.4) на 12.00 год. 24 квітня 2020 року.

Звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання позовної заяви.

Залучити до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, Залізничну районну адміністрацію Львівської міської ради, як орган опіки та піклування (м. Львів, вул. Виговського, 34).

Визначити відповідачам п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву, роз`яснивши, що у зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст.178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Відповідно до вимог ч.4 ст.178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи.

У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч.8 ст.178 ЦПК України).

Відповідно до ч.1 ст.193 ЦПК України у строк для подання відзиву відповідач має право пред`явити зустрічний позов.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам ч.ч. 3-5 ст.178 ЦПК України, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачам п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам ч.ч. 3-5 ст.178 ЦПК України, копія якого одночасно з поданням до суду повинно бути надіслане іншим учасникам справи.

Визначити третій особі п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі для подання пояснення на позовну заяву та п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання пояснень щодо нього, із викладенням своїх аргументів і міркувань на підтримку або заперечення проти позову або відзиву. Одночасно з надісланням (наданням) таких пояснень до суду, треті особи зобов`язані направити копію пояснень та доданих до них документів іншим учасникам справи.

Копії ухвали направити учасникам справи, а відповідачам і третій особі - також копію позовної заяви з доданими до неї документами.

Учасник справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади: http://zl.lv.court.gov.ua/sud1309/.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя /підпис/

З оригіналом згідно.

Суддя: С.Ю. Колодяжний