Провадження №: 2-п/755/32/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"26" березня 2020 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючої судді - Марфіної Н.В.,

за участі секретаря - Міроненко С.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві цивільну справу за заявою ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 22.01.2020 року у справі №755/19018/19 за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські Електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за не обліковану електричну енергію, -

у с т а н о в и в:

26.11.2019 року до Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські Електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за не обліковану електричну енергію.

Ухвалою суду від 02.12.2019 року було відкрите провадження у справі та призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, без виклику сторін.

У відповідності до вимог ч. 6 ст. 187 ЦПК України, судом витребувана інформація про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача.

27.11.2019 року до суду надійшли відомості про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача, з інформації якої вбачається, що відповідач ОСОБА_1 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 . (а. с. 68)

Як вбачається з матеріалів справи, ухвала суду про відкриття провадження у справі разом із доданими до неї документами адресована відповідачу за місцем реєстрації, повернулась на адресу суду з відміткою «інші причини, що не дали змогу виконати обов`язки щодо пересилання поштового відправлення».

Своїм право на подання відзиву на позовну заяву відповідач не скористався, у зв`язку із чим 22.01.2020 року у справі було ухвалено заочне рішення про задоволення позовних вимог.

Із вказаним заочним судовим рішенням, відповідач ознайомилась 14 лютого 2020 року.

10.03.2019 року до суду надійшла заява відповідача про перегляд заочного рішення у якій відповідач просить суд заочне рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 22 січня 2020 року у цивільній справі №755/19018/ за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за не обліковану електроенергію - скасувати.

Вимоги заяви мотивовано тим, що 02.06.2018 року контролерами РЕМ «Лівобережний» СВП «Київські електричні мережі» ПрАТ «ДТЕК Київенерго» складено акт про порушення № 46532. Згідно змісту вказаного вище акту за адресою: АДРЕСА_2 , споживачем здійснено самовільне підключення струмоприймачів (квартира) до електричної мережі поза розрахунковим приладом обліку з метою безоблікового споживання електроенергії після відключення 15.02.2018 року, без дозволу електропередавальної організації. Відповідач вказує, що спосіб піключення в акті не зазначено. Також у акті міститься відмітка про ознайомлення зі змістом акту: споживач від підпису відмовився.Встановити з акту про порушення до якого споживача зверталися за підписом, неможливо, оскільки прізвище у акті про порушення такої особи не зазначено. Ніяких відомостей про вручення одного примірника акта Споживачу матеріали цивільної справи не містять. Позивач таких відомостей не надавав. Відповідач вказує, що безоблікового споживання електроенергії за період з 15.02.2018 і до теперішнього часу за адресою: АДРЕСА_2 не було. Під час складання акту ні вона, ні члени її сім`ї присутні не були і не могли брати участь і що споживач від пояснень відмовився. Тобто, акт про безоблікове споживання електричної енергії складено з порушенням норм закону, без участі ОСОБА_1 і без її повідомлення про день і час складання акта. Електрична енергія постачається на об`єкт: АДРЕСА_2 За вказаною адресою ніхто не зареєстрований, проживає син ОСОБА_1 ОСОБА_8 , 1988 року народження, інвалід 2 групи. ОСОБА_1 в кв. АДРЕСА_3 не проживає і не зареєстрована. Реєстрація місця проживання ОСОБА_3 : АДРЕСА_1 . Фактичне місце проживання ОСОБА_1 : АДРЕСА_1 .. Крім того, заявник вказує на те, що в матеріалах справи є договір про користування електричною енергією, нібито укладений між сторонами у справі. Між тим ніякого договору на постачання електроенергії між сторонами ніколи не укладався. Підпис у договорі відповідачу не належить і є підробленим. Також, як на підставу скасування заочного рішення суду, заявник посилається на те, що, з матеріалів справи вбачається, що поштове відправлення 380, яким їй направлялась ухвала про відкриття провадження у справі № 755/19018/19 відповідачу не надходило і поштою не повідомлялась «інші причини, що не дали змоги виконати обов`язки щодо пересилання поштового відправлення», а не «за закінченням встановлено строку зберігання», що не давало, на думку заявника, судді права вважати, що вона належним чином повідомлена про знаходження справи в суді і розпочати розгляд справи в порядку спрощеного провадження і ухвалювати заочне рішення. Верховний Суд вказав на правову позицію, наведену у постановах Великої Палати ВС від 12.12.2018 у справі № 752/11896/17 та від 12.02.2019 у справі № 906/142/18, згідно з якою приписи ГПК не дозволяють дійти висновку, що повернення ухвали суду про призначення розгляду скарги з вказівкою причини повернення: "інші причини, що не дали змоги виконати обов`язки щодо пересилання поштового відправлення" є доказом належного інформування відповідача про час і місце розгляду справи. Повернення із вказаної причини не свідчить ні про відмову сторони від одержання відправлення, ні про її незнаходження за адресою, повідомленою суду.

В судове засідання відповідач не з`явилась, причини неявки суду не повідомила.

Позивач до початку розгляду заяви про скасування заочного рішення суду, звернувся до суду з заявою про оголошення перерви у розгляді справи, однак суд не вбачає підстав для задоволення вказаного клопотання, та вбачає за можливе провести розгляд справи за відсутності сторони позивача за наявних в матеріалах справи доказів.

Суд, вивчивши матеріали заяви про перегляд заочного рішення, дослідивши матеріали справи приходить до висновку про те, що заява не підлягає до задоволення, з огляду на наступне.

Відповідно до положень ст. 284 ЦПК України, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Як вбачається з матеріалів справи №755/19018/19, відповідач ознайомився з заочним рішенням 14.02.2020 року та подав заяву про перегляд заочного рішення 10.03.2020 року.

Натомість дата подання заяви про перегляд заочного рішення свідчить про те, що така заява подана в межах тридцяти днів з дня ознайомлення відповідачем повного заочного рішення суду, а тому відповідачу має бути поновлений строк на подання заяви про перегляд заочного рішення у відповідності до положень ч. 3 ст. 284 ЦПК України.

При цьому, суд не знаходить правових підстав для скасування заочного рішення та призначення справи до розгляду, з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Аналіз положень наведеної норми цивільного процесуального закону вказує на те, що скасування заочного рішення судом, що його ухвалив, можливе у випадку встановлення судом одночасно всіх наступних обставин: відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин; докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

В даному випадку сукупність обставин, наявність яких вказує на необхідність скасування заочного рішення суду та призначення справи до розгляду відсутня, поскільки за наявності поважних причин необізнаності відповідача про судовий розгляд та неподання відзиву на позову заяву, натомість у заяві відповідача відсутні будь-яких посилань на конкретні докази, що мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Посилання відповідача на неповне з`ясування обставин справи не знайшли свого підтвердження під час звернення відповідача з заявою про перегляд заочного рішення, так, як вбачається з матеріалів справи, згідно актів про порушення № 46532 від 02.06.2018 року, №46596 від 09.08.2018 року, № 46641 від 04.10.2018 року, 00500 від 04.01.2019 року за адресою: АДРЕСА_2 , споживачем порушено Правила користування електричною енергією. Вказані акти про порушення складені у присутності представників постачальника електричної енергії у кількості трьох осіб, що у відповідності до п. 53 ПКЕЕН встановлює дійсність вказаного акту, при цьому у відповідному розділі, складено відмітку про те, що споживач відмовився від підпису.

12 лютого 2007 року, між ОСОБА_1 та Публічним акціонерним товариством «Київенерго» (правонаступником прав і обов`язків якого є «ПрАТ «ДТЕК Київські Електромережі» було укладено Договір про користування електричною енергією №6. Згідно п. 20 Договору, споживач несе відповідальність за порушення правил користування електричною енергією.

Окрім того, протоколи засідань комісії про розгляду актів про порушення, направлялись на адресу відповідача, однак відповідач не скористалась правом у встановлений законом строк оскаржити вказані протоколи.

При цьому, як вбачається з матеріалів справи, відповідач є власником кв. АДРЕСА_3 , на підставі Договору купівлі - продажу нерухомості від 22 лютого 2000 року, укладеного між нею та ОСОБА_4 (а. с. 15)

У відповідності до ч.1, 4 ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власність зобов`язує.

Відповідно до положень ст.322 Цивільного кодексу України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

Суд не приймає до уваги посилання відповідача про те, що за вказаною адресою ніхто не зареєстрований, проживає син ОСОБА_1. ОСОБА_8 , 1988 року народження, інвалід 2 групи. ОСОБА_1 в кв. АДРЕСА_3 не проживає і не зареєстрована. Реєстрація місця проживання ОСОБА_3 : АДРЕСА_1 . Фактичне місце проживання ОСОБА_1 : АДРЕСА_1 ., оскільки у відповідності до ст. 319 ЦК України власник на власний розсуд розпорядився своїм майном шляхом надання право користування вказаною квартирою її сином, однак, зобов`язана утримувати майно, що передбачено укладеним між сторонами Договором про користування електричною енергією.

Таким чином, у суду відсутні підстави для скасування заочного рішення суду, оскільки відповідач не надала суду будь-яких посилань на конкретні докази, що мають істотне значення для правильного вирішення справи.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 259, 261, 288, 353-355 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в :

Поновити відповідачу ОСОБА_1 пропущений строк на подання заяви про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 02.01.2020 року у справі №755/19018/19.

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 22.01.2020 року у справі №755/19018/19 за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські Електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за не обліковану електричну енергію - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Роз`яснити учасникам справи, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду через Дніпровський районний суд м. Києва протягом тридцяти днів від дня постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Повний текст ухвали складено 26.03.2020 року.

Суддя -