Справа № 369/3854/19
Провадження №2/369/61/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.03.2020 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Дубас Т.В.,

при секретарі Мазурик Д.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання майна особистою приватною власністю, -

В С Т А Н О В И В:

В березні 2019 року позивач ОСОБА_1 звернулась до Києво-Святошинського районного суду Київської області із позовом до ОСОБА_2 про визнання майна особистою приватною власністю.

10.06.2019 року ухвалою Києво-Святошинського районного суду підготовче провадження було закрите та призначено справу до розгляду по суті.

У судове засідання позивач та її представник повторно не з`явилась. Про розгляд справи повідомлена в установленому законом порядку. Заяв з приводу участі у розгляді справи не надійшло.

Суд вивчивши матеріали справи приходить до наступних висновків.

Вимога про розумний строк покладає на суд обов`язок розглянути і вирішити справу без невиправданих зволікань, що дасть можливість надати особі своєчасний захист її прав, свобод та інтересів. Строк розгляду і вирішення справи може вважатися розумним, якщо судовий захист правам особи надано своєчасно. Важливою гарантією права на справедливий судовий розгляд є розгляд справи упродовж «розумного строку», що гарантує ст. 6 Європейської конвенції. Вказана гарантія підкреслює важливість того, що правосуддя повинно здійснюватися без затримок, які можуть підірвати його ефективність та довіру до нього.

31 серпня 2015 року Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ прийняв ухвалу, якою визнав, що повторна неявка в судове засідання належним чином повідомленого позивача є підставою для залишення позову без розгляду, незалежно від причин неявки. (справа 6-24063ск15).

В силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного терміну. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції. Така позиція викладена в рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України".

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до п. 3 ч.1 ст. 257 ЦПК України належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Оскільки позивач в судове засідання повторно не з`явився, доказів поважності причин неявки не надав, суд вважає можливим залишити позов без розгляду з врахуванням того, що за викладених обставин неявка позивача в судове засідання перешкоджає розгляду справи.

На підставі викладеного, керуючись ст. 257 ЦПК України, -

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання майна особистою приватною власністю - залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: Т.В. Дубас