Провадження № 2/201/2114/2019
УХВАЛА

22 травня 2020 року, суддя Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська Наумова О.С., розглянувши в спрощеному позовному провадженні без повідомлення (виклику) сторін клопотання ОСОБА_1 про розгляд в позовному провадженні з повідомленням сторін справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання інформації недостовірною, такою, що принижує честь, гідність та ділову репутацію та зобов`язання спростувати недостовірну інформацію,про колегіальний розгляд справи,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська з 30.04.2020р. перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання інформації недостовірною, такою, що принижує честь, гідність та ділову репутацію та зобов`язання спростувати недостовірну інформацію.

Первісно ухвалою судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 18.12.2019р. ОСОБА_3 прийнято позовну заяву до розгляду і відкрито провадження у цивільній справі № 201/13538/19.

Ухвалою судді Ткаченко Н.В. від 29.01.2020р. залишено без розгляду позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1

Постановою Дніпровського апеляційного суду від 31.03.2020р. задоволено апеляційну скаргу представника ОСОБА_2 ОСОБА_4 , скасовано ухвалу Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 29.01.2020р., а справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями, головуючою по справі визначена суддя Наумова О.С.

Ухвалою судді Наумової О.С. від 30.04.2020р. позовна заява прийнята до розгляду та відкрито провадження по справі з призначенням розгляду справи у спрощеному позовному провадженні без повідомлення (виклику) сторін.

21.05.2020р. до суду надійшла заява відповідача ОСОБА_1 , у якій відповідач заперечував щодо розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження, наполягав на розгляді справи колегією суддів з обов`язковою участю сторін, просив прийняти зустрічний позов про стягнення моральної шкоди.

В обґрунтування заяви вказав, що стосовно позивача ОСОБА_2 порушено ряд кримінальних справ за його (відповідача) заявами, у який він є потерпілим (№ 0000232 від 16.03.2016р. за ч. 1 ст. 206-2 КК України, № 0000034 від 06.01.2017 за ч. 3 ст. 290 КК України, № 0001136 від 04.12.2016р. за ч. 4 ст. 191 КК України, № 0001289 за ч. 1 ст. 190 КК України), і які не розслідуються належним чином. Заперечував щодо розгляду справи у спрощеному порядку, наполягав на розгляді справи виключно колегією суддів задля уникнення корупційних дій з боку позивача стосовно суддів, в іншому випадку, він наполягатиме на відводі суду з підстав недовіри. Вважав за доцільне викликати позивача до суду з метою його особистої участі, задля відповідей на питання суду, уникнення введення суду в оману, а також задля відеозаписів його участі в судових засіданнях і викладення їх у Фейсбуці, на Ютуб-каналі.

Також повідомив, що на розгляді у Господарському суді м. Дніпропетровська перебуває ряд справ щодо повернення майна, у т.ч. до ТОВ «Алан спорт», вигодонабувачем у якому є позивач, який усіляко перешкоджає належному розгляду справ, що призводить до прийняття незаконних судових рішень.

Також вказав, що позивач і його син неодноразово погрожували, йому і його родині з приводу чого була порушена кримінальна справа, яка в подальшому незаконно була закрита. Був убитий його компаньйон ОСОБА_5 , а майно відповідача було викрадене за підробленими документами, яке нині перебуває у користуванні позивача ОСОБА_2 .

Зазначив, що має зустрічний позов до ОСОБА_2 з приводу підроблення ним заяви про закриття розгляду справ, яке перебувало у провадженні судді Ткаченко Н.В., подальшого заперечення цього в суді апеляційної інстанції, твердження, що заяву підробив сам відповідач. Означене порочить честь й гідність відповідача, призводить до душевних страждань, чим заподіяно йому моральну шкоду, яку він оцінює у 50 000 грн. Просив порушити кримінальну справу за фактом підробки листа і введення в оману суду стосовно ОСОБА_2 .

При цьому, зазначив, що не має можливості приматі участі у судових засіданнях, поки діє надзвичайна ситуація (карантин), просив призначити судові засідання після закінчення карантину.

З урахуванням викладеного, просив у заяві не направляти йому судових повісток до оголошення офіційної дати припинення дії карантину, прийняти зустрічний позов до ОСОБА_2 й стягнути з нього 50 000 грн. моральної шкоди, порушити кримінальну справу за фактом підробки ОСОБА_2 листа до суду й притягти його до відповідальності.

Ознайомившись з заявою відповідача про перехід до розгляду справи зі спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін в позовне провадження з повідомленням сторін, вважаю за необхідне у його задоволенні відмовити з таких підстав.

Предметом спору у цій справі є визнання інформації недостовірною, такою, що принижує честь, гідність та ділову репутацію та зобов`язання спростувати недостовірну інформацію, з підстав вказаних в позові.

Оскільки позивачем заявлені вимоги немайнового характеру, приймаючи до уваги положення п. 4 ч. 4, п. 2 ч. 6 ст. 19 ЦПК України і ч. 3 ст. 274 ЦПК України, справа визнана малозначною, незначної складності, тому її розгляд відповідно до положень ч. 5 ст. 279 ЦПК України призначено у спрощеному провадженні без повідомлення (виклику) сторін, про що було повідомлено сторонам в ухвалі про відкриття провадження.

Відповідно до ч. 6 ст. 279 ЦПК України, суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов: предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб та характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Заперечення відповідача щодо розгляду справи в порядку спрощеного провадження фактично містять в собі заперечення проти задоволення позовних вимог по суті спору.

Згідно із правилами ч. 4 ст. 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя; 2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

Факт того, що відповідач бажає викликати позивача до суду з метою його особистої участі, задля відповідей на питання суду, уникнення введення суду в оману, а також задля відеозаписів його участі в судових засіданнях і викладення їх у Фейсбуці, на Ютуб-каналі, не є само по собі підставою для розгляду цього спору як в загальному позовному провадженні, так і в спрощеному провадженні з повідомленням сторін, з огляду на положення ст. 274 ЦПК України.

Так, в першу чергу для розгляду у найкоротші терміни малозначних справ ЦПК України (в редакції Закону України від 03.10.2017р.) законодавець і запровадив процедуру спрощеного провадження.

Створення широкого розголосу по цій справі та інших справах, по кримінальних проваджень з метою публікації інформації в мережі Інтернет, також не є підставою для задоволення заявленого відповідачем клопотання.

Отже, відсутні підстави вважати, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у цій справі вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

При прийняті рішення про відмову у задоволенні клопотання про перехід до розгляду справи зі спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін в загальне позовне провадження, судом прийняті до уваги завдання та основні засади цивільного судочинства зазначені в ст. 2 ЦПК України, де серед інших зазначено про своєчасний розгляд цивільних справ (розгляд у розумні строки), а також ураховується, що вирішення судом питань, пов`язаних з розглядом справи за критерієм малозначності спору передбачає широкі дискреційні повноваження суду (судді).

З огляду на вищевикладене, вважаю за необхідне в задоволенні клопотання відповідачеві про перехід до розгляду справи зі спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін в позовне провадженняз повідомленням сторін - відмовити.

Одночасно з винесенням цієї ухвали, враховуючи положення ч. 1 ст. 278 ЦПК України, вважаю за можливе подовжити відповідачеві строк для подачі відзиву на п`ятнадцять днів з дня отримання даної ухвали.

Щодо питання, яке порушується відповідачем про колегіальний розгляд справи, також вважаю за необхідне роз`яснити, що відповідно до ч.ч. 1, 2, 10, 11 ст. 34 ЦПК України цивільні справи у судах першої інстанції розглядаються одноособово суддею, який є головуючим і діє від імені суду, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Справи про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави розглядаються колегіально Вищим антикорупційним судом у складі трьох суддів.

У випадках, встановлених цим Кодексом, цивільні справи у судах першої інстанції розглядаються колегією у складі одного судді і двох присяжних, які при здійсненні правосуддя користуються всіма правами судді.

Якщо справа має розглядатися суддею одноособово, але цим Кодексом передбачена можливість колегіального розгляду такої справи, питання про призначення колегіального розгляду вирішується до початку розгляду справи суддею, який розглядає справу, за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи, про що постановляється відповідна ухвала.

Питання про розгляд справи колегією у складі більше трьох суддів вирішується колегією суддів, визначеною в порядку, встановленому частиною другою статті 33 цього Кодексу, до початку розгляду справи, з урахуванням категорії і складності справи, про що постановляється відповідна ухвала.

Ураховуючи викладене, беручи до уваги категорію і складність даної справи, а також те, що колегіальний розгляд даної справи у суді першої інстанції ЦПК України не передбачений, в задоволенні клопотання в цій частині слід відмовити.

Також вважаю за доцільне роз`яснити відповідачеві, що порядок, правила подання зустрічної позовна заяви, її форма і зміст передбачені нормами ст. 194 ЦПК України, згідно із якою зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу.

Проте, з огляду на зміст поданої заяви відповідача, вона не має ознак зустрічного позову, окремо зустрічного позову відповідачем не надано.

Питання щодо порушення кримінального провадження врегульоване нормами кримінально-процесуального закону і не вирішуються у порядку цивільного судочинства.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 34, 127, 260, 279, 353 ЦПК України, суддя,

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання відповідачеві ОСОБА_1 про розгляд в позовному провадженні з повідомленням сторін справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання інформації недостовірною, такою, що принижує честь, гідність та ділову репутацію та зобов`язання спростувати недостовірну інформацію, про колегіальний розгляд справи - відмовити.

Подовжити ОСОБА_1 строк для подачі відзиву на позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання інформації недостовірною, такою, що принижує честь, гідність та ділову репутацію та зобов`язання спростувати недостовірну інформацію - на п`ятнадцять днів з дня отримання даної ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Наумова О.С.