Житомирський апеляційний суд
Справа №288/1394/19 Головуючий у 1-й інст. Рудник М. І.
Категорія 39 Доповідач Шевчук А. М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 квітня 2020 року Житомирський апеляційний суд у складі:

головуючої судді Шевчук А.М.,

суддів: Талько О.Б., Коломієць О.С.,

з участю секретаря судового засідання Баліцької Т.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Житомирі

цивільну справу №288/1394/19 за заявою ОСОБА_1 - піклувальника в інтересах неповнолітнього ОСОБА_2 про встановлення факту батьківства, заінтересовані особи: Андрушківська сільська рада Попільнянського району Житомирської області, Квітнева сільська рада Попільнянського району Житомирської області,

за апеляційною скаргою ОСОБА_3

на рішення Попільнянського районного суду Житомирської області від 22 листопада 2019 року, яке ухвалене під головуванням судді Рудника М.І. у смт Попільні,

в с т а н о в и в:

У вересні 2019 року ОСОБА_1 , як законний представник неповнолітнього ОСОБА_2 , звернулася в інтересах останнього в порядку окремого провадження до суду із заявою про встановлення факту, що має юридичне значення. Просила встановити, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , доводиться батьком ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Заяву обґрунтовувала тим, що є неповнолітньому ОСОБА_5 бабусею. Розпорядженням голови Попільнянської районної державної адміністрації Житомирської області від 02 липня 2019 року №105 вона призначена його піклувальником. Її донька ОСОБА_6 , мати хлопчика, з 2003 року проживала однією сім`єю без реєстрації шлюбу із ОСОБА_4 , як чоловік та жінка, спочатку в селі Романівка, а згодом переїхали у село Харліївка Попільнянського району. Їхні відносини мали характер сімейних (вели спільне господарство) та ІНФОРМАЦІЯ_3 народився син ОСОБА_5 , якого вони виховували разом. Оскільки батьки онука на той час не перебували у зареєстрованому шлюбі, то відомості про батька в Книзі реєстрації народжень внесені зі слів матері. До 2015 року вони усі разом проживали у селі Харліївка, а потім ОСОБА_4 після смерті матері успадкував будинок у селі Кошляки, куди переїхала проживати сім`я. У листопаді 2018 року ОСОБА_4 і ОСОБА_6 зареєстрували шлюб. ОСОБА_6 померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , а ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_5 . Встановлення факту батьківства необхідне для оформлення неповнолітнім спадщини та призначення пенсії у зв`язку з втратою годувальника.

Рішенням Попільнянського районного суду Житомирської області від 22 листопада 2019 року встановлено факт, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець міста Києва, який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 , до дня смерті проживав в АДРЕСА_1 , доводився батьком ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженцю села Романівка Попільнянського району Житомирської області.

ОСОБА_3 не брав участі в справі. Посилаючись на те, що рішенням від 22 листопада 2019 року суд вирішив питання про його права, свободи, інтереси та обов`язки, подав апеляційну скаргу на зазначене рішення суду. Просить рішення скасувати, а заяву ОСОБА_1 , яка подана в інтересах неповнолітнього ОСОБА_2 , залишити без розгляду. Зазначає, що є рідним братом ОСОБА_4 та спадкоємцем другої черги за законом. Після смерті брата він, із дотриманням шестимісячного строку, звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини як єдиний спадкоємець. Нотаріус свідоцтво про право на спадщину за законом йому не видав. Повідомив про існування спадкоємця першої черги - ОСОБА_2 . При наявності спору про право на спадщину справа не могла бути розглянута в порядку окремого провадження. При цьому він навіть не був залучений до участі у справі, чим грубо порушені його права. Справа була розглянута без витребування спадкової справи та залучення скаржника до участі у справі, в порядку окремого, а не позовного провадження.

Відзиву на апеляційну скаргу не надходило.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги відповідно до положень ст.367 ЦПК України, колегія суддів апеляційного суду доходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає до задоволення з наступних підстав.

Окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав (частина перша ст.293 ЦПК України).

Суд розглядає в порядку окремого провадження справи, зокрема, про встановлення фактів, що мають юридичне значення (п.5 частини другої ст.293 ЦПК України).

Відповідно до частини першої ст.130 СК України у разі смерті чоловіка, який не перебував у шлюбі з матір`ю дитини, факт його батьківства може бути встановлений за рішенням суду.

У судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення (частина друга ст.315 ЦПК України).

Із змісту заяви про встановлення факту батьківства вбачається, що заявник ОСОБА_1 звернулася в інтересах підопічного онука в порядку окремого провадження про встановлення факту батьківства ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 , щодо неповнолітнього ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.4). У заяві вказала на те, що встановлення даного факту необхідно з метою оформлення на підопічного онука спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_4 , а також призначення онуку пенсії у зв`язку з втратою годувальника. При цьому зазначила заінтересованими особами - Андрушківську та Квітневу сільські ради. Також у заяві зазначається про те, що встановлення факту батьківства ОСОБА_4 не пов`язується із наступним вирішенням спору про право.

Коло осіб, які можуть бути залучені до участі у справі належить визначати з урахуванням зазначеної у заяві мети.

Окрім того, у пункті 1 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року №5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» судам роз`яснено, що в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: 1) згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; 2) чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; 3) заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвічує факт, що має юридичне значення; 4) встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Із матеріалів справи вбачається та судом установлено, що ОСОБА_2 народився ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с.9). Із ксерокопії повторного свідоцтва про його народження слідує, що у графі «Батько» записано ОСОБА_4 , а у графі «Мати» - ОСОБА_6 .

Разом із тим, запис про батька дитини у Книзі реєстрації народжень вчинено відповідно до частини першої ст.135 СК України (а.с.11).

ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_5 , що підтверджується актовим записом про смерть від 15 липня 2019 року №12008 (а.с.48). Спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до частини другої ст.294 ЦПК України з метою з`ясування обставин справи суд може за власною ініціативою витребувати необхідні докази.

Так, із копії спадкової справи №808/2019 щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_4 вбачається, що із заявами про прийняття спадщини до Одинадцятої Київської державної нотаріальної контори звернулися: 14 серпня 2019 року ОСОБА_3 (рідний брат спадкодавця) та ІНФОРМАЦІЯ_6 ОСОБА_2 , тобто особа в інтересах якої піклувальником подано заяву про встановлення батьківства у даній справі (копія спадкової справи витребувана апеляційним судом та приєднана до матеріалів даної справи).

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. У разі відсутності заповіту право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 ЦК України. Так, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця (частина перша ст.1261 ЦК України), а рідні брати мають право на спадкування в другу чергу (ст.1262 ЦК України). При цьому, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття (зі змісту частин першої та другої ст.1258 ЦК України).

Листом Одинадцятої Київської державної нотаріальної контори від 15 січня 2020 року №163/02-14 представнику скаржника на заяву про оформлення спадщини повідомлено, що провадження у спадковій справі зупинено для витребування документів щодо встановлення права на спадщину осіб, які подали до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті спадкодавця ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 , відповідно до черг спадкування (а.с.78).

Отже, встановлення факту батьківства пов`язується з подальшим вирішенням спору про право.

При розгляді даної справи суд першої інстанції не витребував спадкової справи, що відкрилася ІНФОРМАЦІЯ_7 після смерті ОСОБА_4 , хоча матеріали надійшли на розгляд до суду 24 вересня 2019 року, тобто після відкриття спадкової справи. Не з`ясована обставина щодо спору про право й на час ухвалення рішення у справі (22 листопада 2019 року).

Із огляду на вищевикладене, колегія суддів апеляційного суду доходить до висновку про те, що у даній справі встановлення факту батьківства пов`язане з необхідністю вирішити у судовому порядку спір про право на спадкування, який має бути розглянутий у позовному, а не в окремому провадженні. Дана справа безпідставно розглянута у порядку окремого провадження та без залучення до участі скаржника, спадкові права якого, ухваленим судом першої інстанції рішенням, беззаперечно зачіпаються.

Якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах (частина шоста ст.294 ЦПК України).

Аналогічна норма закріплена у частині четвертій ст.315 ЦПК України. Суддя має відмовити у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

Відповідно до ст.377 ЦПК України апеляційний суд скасовує рішення суду першої інстанції, а окреме провадження за заявою про встановлення факту батьківства залишає без розгляду. Одночасно із цим, роз`яснюється заінтересованим особам, що вони вправі подати позов на загальних підставах.

Керуючись ст.ст.259,268,294,315,367-368,374,377,381-384 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 задовольнити.

Рішення Попільнянського районного суду Житомирської області від 22 листопада 2019 року скасувати.

Провадження у справі за заявою ОСОБА_1 - піклувальника в інтересах неповнолітнього ОСОБА_2 про встановлення факту батьківства залишити без розгляду.

Роз`яснити заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуюча Судді:

Повний текст постанови складений 06 квітня 2020 року.