ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

«02» квітня 2020 року

м. Харків

Справа № 640/4729/16-ц

Провадження №22-ц/818/1452/20

Харківський апеляційний суду складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого: Коваленко І.П.,

суддів: Овсяннікової А.І., Сащенко І.С.,

учасники справи:

позивач: Акціонерне товариство «Харківобленерго»,

відповідач: ОСОБА_1 ,

розглянув в порядку спрощеного позовного провадження в м. Харкові цивільну справу за позовом Акціонерної компанії «Харківобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення суми відшкодування вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Золочівського районного суду Харківської області від 19 листопада 2019 року в складі судді Шабас О.С.,-

ВСТАНОВИВ:

В березні 2019 року АК «Харківобленерго» звернулась до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення суми відшкодування вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією.

Позов мотивований тим, що Акціонерна компанія "Харківобленерго" (далі АК "Харківобленерго") є енергопостачальником і забезпечує електроенергією населення міста Харкова для збутових потреб шляхом постачання електричної енергії до об`єктів споживачів житлових будинків, квартир), тобто надає послуги з електропостачання. Відповідач мешкає у кв. АДРЕСА_1 і є споживачем електричної енергії, що постачає АК "Харківобленерго". Особистий рахунок № НОМЕР_1 відкрито на ім`я ОСОБА_1 20.01.2016 року при перевірці електроустановки у кв. АДРЕСА_1 , в якій проживає відповідач було встановлено факт безоблікового використання електричної енергії. Підключення виконано відкритим шляхом до приладу обліку №390101 що є порушенням п.п. 37, 42, 48 Правил і завдає шкоди інтересам АК "Харківобленерго". Представниками АК "Харківобленерго" було складено акт №206500 від 20.01.2016 року, де зафіксовано даний факт порушення. Акт був підписаний трьома представниками АК "Харківобленерго". Згідно п. п. 5 п. 3.1 "Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричне енергією", затверджених постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 14.10. 2010 року №1338, відповідачу зроблені нарахування по акту за період з 14.09.2015 року по 20.01.2016 року, в сумі 4452 грн. 51 коп. До цього часу вище зазначена сума не сплачена, у зв`язку з чим представник позивача був змушений звернутися зі вказаним позовом до суду, сплативши судовий збір.

В зв`язку з цим просив стягнути із відповідача суму нарахувань по акту за безоблікове користування електроенергією від 20.01.2016 року у сумі 4452,51 грн за адресою користування електричною енергією: АДРЕСА_2 та судового збору у розмірі 1378 грн.

В судове засідання 19.11.2019 року сторони не з`явилися.

Представник позивача за довіреністю від 04.02.2019 року № 01-26/1326 ОСОБА_2 через канцелярію суду подала письмову заяву, відповідно до якої просила розгляд справи здійснювати без її участі за наявними матеріалами у справі, попередньо у судовому засіданні позовні вимоги підтримала, просила задовольнити.

Відповідач ОСОБА_1 причини неявки суду не повідомив, про дату, час та місце судового засідання повідомлявся своєчасно та належним чином шляхом направлення судової повістки за адресою місця проживання, однак згідно поштового повідомлення судову повістку не отримав з інших причин. У попередніх судових засіданнях проти позовних вимог позивача заперечував, свої заперечення по суті позовних вимог виклав письмово та подав до канцелярії суду, де зазначив, що він знятий з реєстраційного обліку в кв. АДРЕСА_1 з 23.06.2011 року.

В той час, коли трьома представника АК «Харківобленерго» було встановлено факт безоблікового використання електричної енергії у вказаній квартирі з 14.09.2015 року та 20.01.2016 року був складений акт про порушення. При цьому відповідач зазначив, що він договору про надання електричної енергії з позивачем не укладав, зі вказаним актом про порушення від 20.01.2016 року він ознайомлений не був, засобами поштового зв`язку його не отримував, про час та місце засідання комісії за розглядом вказаного акту повідомлений не був, а тому не мав змоги надати свої заперечення. Одночасно з цим представником позивача було зазначено, що відповідач незаконного користується електричною енергією з 14.09.2015 року, однак з наданого протоколу № 14 від 02.03.2016 року засідання комісії з моменту відключення 14.09.2015 року проводилися контрольні обходи: 06.11.2015 року, 06.12.2015 року, 06.11.2016 року під час яких виконавцем контрольного обходу порушень виявлено не було, а відповідно незаконне підключення якщо і мало місце, то в період не раніше 06.01.2016 року. Так, позивач здійснив розрахунок використаної електричної енергії керуючись припущеннями з врахуванням пропускної здатності кабелю, не надавши при цьому розрахунок кількості джерел використання електроенергії у квартирі. Отже, на думку відповідача представник позивача не зумів довести ні наявність, ні розмір спричиненої шкоди, в той же час відповідач не може бути особою, яка спричинила вказану шкоду, у зв`язку з чим просив суд відмовити у задоволенні позову у повному обсязі.

Рішенням Золочівського районного суду Харківської області від 19 листопада 2019 року позовну заяву АК «Харківобленерго» про стягнення суми відшкодування вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією - задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь АК «Харківобленерго» суму нарахувань за актом у розмірі 4452,51 грн. 51 коп.. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь АК «Харківобленерго» судовий збір у розмірі 1378 грн.

Не погодившись із зазначеним рішенням, ОСОБА_1 звернувся до суду з апеляційною скаргою, в якій, з посиланнями на незаконність і необґрунтованість судового рішення, постановленим з порушенням норма матеріального та процесуального права, просить рішення суду скасувати та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити у повному обсязі.

Апеляційна скарга мотивована тим, що задовольняючи позовну заяву суд першої інстанції виходив з того, що він, як власник квартири за адресою: АДРЕСА_2 , має зобов`язання перед позивачем за сплату електроенергії та здійснив безоблікове користування електроенергією. Проте він не погоджується з даним висновком та зазначає, що він з 2011 року в вказаній квартирі не проживає та не зареєстрований за цією адресою. Також зазначає, що договір про надання послуг між сторонами укладено не було та він не користується послугами позивача та посилання суду першої інстанції на те, що на його ім`я відкритий особовий рахунок є нікчемним, тому що особливі рахунки відкриває АК «Харківобленерго» саме для своєї звітності.

Вказує, що ані при складанні акту, ані на засіданні комісії на затвердження цього акту він присутній не був та не міг бути, оскільки його не було проінформовано належним чином ані про акт, ані про комісію, чим завадили відповідачу захистити його права. Складений акт про порушення підписаний тільки трьома зацікавленими особами, без залучення споживача, представника КП «Жилкомсервіс», працівника правоохоронних органів, сусідів або інших незацікавлених осіб. Позивач не надав суду доказів того, що він за період з 2015 року по 20.01.2016 року отримав електроенергії аж на суму 4452 грн. 51 коп.

Також зазначає, що викрадення електричної енергії є кримінальним правопорушенням, що передбачено ст.188 КК України, однак позивач до правоохоронних органів не звертався проте слідство могло встановити хто та яким чином займався розкраданням електроенергії.

07 лютого 2020 року на адресу Харківського апеляційного суду надійшов відзив АК «Харківобленерго» на апеляційну скаргу в якому просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Відповідно до ч.1 ст. 369 ЦПК України суд апеляційної інстанції розглядає справу в порядку спрощеного провадження без повідомлення учасників справи.

Колегія суддів, вислухавши суддю - доповідача, дослідивши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає.

Задовольняючи позов АК «Харківобленерго» суд першої інстанції обґрунтовано виходив з того, що позивачем доведено факт порушення відповідачем Правил користування електричною енергією і його діями АК «Харківобленерго» заподіяні матеріальні збитки, які мають бути відшкодовані..

З таким висновком суду першої інстанції колегія суддів погоджується виходячи з наступного.

Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до змісту статей 11, 15 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства. Кожна особа має право на судовий захист.

Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення.

Способи захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють як закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав, як вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів дається в статті 16 ЦК України.

Судом встановлено, що 13 червня 1997 року за договором купівлі-продажу, посвідченому державним нотаріусом Кулієвою Л.Л., зареєстрованому в реєстрі за № 5-27897 ОСОБА_3 продав, а ОСОБА_1 купив квартиру АДРЕСА_1 .

Актом про порушення Акціонерної компанії «Харківобленерго» «Харківенергозбут» від 20.01.2016 року № 206500, складеним майстром ЦРОЕ ХЕС Птіц О.М.,електро-монтером ЦРОЕ ХЕС ОСОБА_4 та електро-монтером ОСОБА_5 , за участі споживча ОСОБА_1 , встановлено порушення в житловій квартирі АДРЕСА_1 , особовий рахунок НОМЕР_1 , п.п. 48 ППЕЕ без облікове використання електричної енергії поза приладом обліку №390101, виконано відкритим способом проводом алюмінієвим. Підключення виконано в місці, де виявити представникам АК «Харківобленерго» при проведенні контрольного обліку немає можливості. Вказаний акт містить відмітку, що абонент ОСОБА_1 від підпису відмовився.

Протоколом № 14 від 02.03.2016 року засідання комісії за розглядом актів про порушення ППЕЕн, складеним начальником АТ Центрального РОЕ Коструб І. Ю., юрисконсультом Хомяк Р.В. , ОСОБА_8 , інженером Севагіним А.А. за розглядом акту про порушення ППЕЕн № 206500 від 20.01.2016 року споживачем ОСОБА_1 , особовий рахунок № НОМЕР_1 , у квартирі АДРЕСА_1 , за період з 14.09.2015 року по 20.01.2016 року, було встановлено, що збитки спричинені АК «ХОЕ» внаслідок порушення використання ППЕЕ, а саме без облікове використання електричної енергії згідно рахунку № від 02.04.2016 року складають 4452,51 грн. Вказаний протокол містить відмітку, що ОСОБА_1 під час складання протоколу був відсутній.

За відомостями адресно-довідкового підрозділу ГУ ДМС УДМС України в Харківській області від 19.09.2016 року ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , знятий з місця реєстрації у квартирі АДРЕСА_1 з 23.06.2011 року, вибув до с. Довжик Золочівського району Харківської області.

З повідомлення Довжицького сільського голови Коник В.Б. від 30.11.2016 року № 02-21/628 ОСОБА_1 , 1968 року народження, на території сільської ради не зареєстрований.

Статтею 19 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» передбачено, що коли жиле приміщення належить особі на праві приватної власності, учасником правовідносин з приводу надання житлово-комунальних послуг щодо такого приміщення є саме ця особа. Участь інших осіб, які проживають у жилому приміщенні у таких випадках визначається його власником і обов`язки з оплати вказаних послуг виникають у них лише перед останнім. (ст.156 ЖК України).

За частиною першою статті 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Згідно з частинами першою та другою статті 614 ЦК України особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання.

Таким чином, відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання.

Згідно з положенням статті 611 ЦК України в разі порушення зобов`язань настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Відповідно до частини першої статті 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Згідно з частинами першою, четвертою статті 26 Закону № 575/97-ВР споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач електроенергії несе відповідальність згідно із законодавством за порушення умов договору та Правил користування електричною енергією.

Відповідно до частин другої, третьої статті 27 Закону № 575/97-ВР правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є, зокрема, крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку.

Згідно з пунктами 9, 10 Правил споживання електричної енергії без приладів обліку не допускається, крім випадків, передбачених цими Правилами. Прилади обліку встановлюються відповідно до вимог правил улаштування електроустановок. Прилад обліку повинен мати пломбу з відбитком повірочного клейма територіального органу Держспоживстандарту та пломбу з відбитком клейма або логотипу енергопостачальника.

У пункті 42 Правил визначено, що побутовий споживач електричної енергії зобов`язаний: невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі засобу обліку; оплачувати спожиту-електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності.

Згідно з пунктом 48 Правил та пунктом 4 Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08 лютого 2006 року № 122, розмір збитків, завданих енергопостачальнику, розраховується відповідно до оформленого акту про виявлене порушення та згідно з Методикою.

Пунктом 53 Правил (в редакції, чинній на час складання акту про порушення від 19 лютого 2015 року № 111903) передбачено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акту вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акту свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.

Відповідно до пункту 3.1 розділу 3 Методики вона застосовується на підставі акту про порушення, складеного з урахуванням вимог Правил, та в разі виявлення порушень Правил, зокрема, самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку (підпункт 5); самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника (підпункт 6). У разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 5-7 цього пункту, ця Методика застосовується за умови виявлення місця підключення до відповідних мереж, що зазначається в акті про порушення та позначається на схемі.

Розрахунок вартості необлікованої електричної енергії, згідно з пунктом 3.3 Методики, здійснюється за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості необлікованої електричної енергії; та за кількістю днів (розрахунковий період).

Згідно з підпунктом «б» пункту 3.3 Методики уразі самовільного підключення споживачем електроустановок, струмоприймачів або проводів до електричних мереж енергопостачальника - із дня набуття споживачем права власності на електроустановку чи права користування електроустановкою або із дня здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі, до якої було здійснене самовільне підключення, але не більше сумарної кількості днів за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, та до дня усунення порушення.

Відповідно до абзацу другого підпункту «а» пункту 3.3 Методики якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об`єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки.

Згідно з пунктом 1.2 Правил користування електричною енергією, затверджених постановою НКРЕ від 31 липня 1996 року № 28, чинних на час виникнення спірних правовідносин, контрольний огляд засобу обліку - виконання комплексу робіт з метою візуального обстеження цілісності засобу обліку (корпусу, скла, кріплення тощо), цілісності встановлених згідно з актом про пломбування пломб та наявності відбитків їх тавр, зняття показів засобів обліку, а також з метою виявлення без використання спеціальних технічних засобів та/або часткового демонтажу будівельних конструкцій або оздоблювальних матеріалів самовільних підключень. Прихована електропроводка - електрична проводка, яка приєднана до електричної мережі поза розрахунковим засобом обліку, яку представник постачальника без використання спеціальних технічних засобів або часткового демонтажу будівельних конструкцій, оздоблювальних матеріалів, під час попереднього контрольного огляду засобу обліку або технічної перевірки не мав можливості виявити.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 , як власник квартири АДРЕСА_1 , фактично є споживачем електричної енергії, постачальником якої є АК "Харківобленерго", на його ім`я відкрито особовий рахунок.

Працівниками АК "Харківобленерго" 20.01.2016 року при перевірці правильності споживання електричної енергії приладом обліку квартири АДРЕСА_1 встановлено безоблікове споживання електричної енергії, що є порушенням пунктів 9, 10 Правил споживання електричної енергії. Про вказане порушення 20 січня 2016 року складений відповідний акт за підписами перевіряючих, з дотриманням положень п. 53 вказаних Правил.

Протоколом № 14 від 02.03.2016 року засідання комісії за розглядом актів про порушення ППЕЕн на підставі вказаного акту від 20 січня 2016 року після його розгляду та згідно з вказаною Методикою (п.3.1) та дотриманням п. 48 Правил та пункта 4 Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, розраховано розмір збитків, завданих енергопостачальнику, а саме за період з 14.09.2015 року по 20.01.2016 року здійснені нарахування на суму 4452 гривень 51 копійка.

Нарахування здійснені за даний період так як в самому акті зазначено, що підключення виконано в місці, де виявити представникам АК «Харківобленерго» при проведенні контрольного обліку немає можливості, що фактично позбавляло можливості представника АК «Харківобленерго» виявити самовільне підключення під час минулих оглядів 06.11.2015 року, 06.12.2015 року, 06.11.2016 року, вказана обставина підтверджена в тому числі показаннями свідків допитаних судом першої інстанції, які повідомили, що вони були в складі бригади, яка проводила обстеження та виявили незаконне підключення. При цьому було складено акт, проте споживач не вийшов на їх запрошення з квартири, для підпису та отримання копії.

Отже, враховуючи вищенаведене колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про задоволення позовних вимог.

Посилання відповідача не те, що він з 2011 року в квартирі за адресою АДРЕСА_2 не проживає, договір с позивачем про надання послуг не підписував та не користувався послугами АК «Харківобленерго» обґрунтовано не прийняті судом першої інстанції і не приймаються колегією суддів, оскільки відповідач, як власник квартири, повинен нести усі витрати по утриманню належної йому власності, відповідно до вимог ст..19 Закону України «Про житлово-комунальні послуги».

Відповідно до статті 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до частини 1 статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно частини 2 статті 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

З огляду на вищенаведене колегія суддів вважає, що рішення суду першої інстанції є законним і обґрунтованим, постановлено з дотриманням вимог матеріального і процесуального права, підстав для його скасування не вбачається.

Доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують.

Керуючись статтями 365, 366, 375, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Золочівського районного суду Харківської області від 19 листопада 2019 року - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складений 02 квітня 2020 року.

Головуючий І.П. Коваленко

Судді А.І. Овсяннікова

І.С. Сащенко