РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.02.2020 року м. Херсон

Херсонський міський суд Херсонської області в складі:

головуючого судді Єпішина Ю.М.,

секретар Капітонова А.Ф.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у місті Херсоні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: Акціонерне товариство "Райффайзен Банк Аваль" про визнання права власності в порядку спадкування,

ВСТАНОВИВ:

Позивачі звернулись до суду із позовом до ОСОБА_3 , про визнання права власності в порядку спадкування та реальний розподіл домоволодіння.

В обґрунтування позовної заяви зазначили, що позивачі є батьками ОСОБА_4 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_1 . 19 травня 1999 року ОСОБА_4 на підставі договору дарування, посвідченого державним нотаріусом Другої херсонської нотаріальної контори Шевченко Н.В., набула у власність 74/100 частин домоволодіння за адресою АДРЕСА_1 . 07.09.2004 року ОСОБА_4 . На момент її смерті позивачі були зареєстровані та фактично проживали разом із померлою у належній останній частині домоволодіння за адресою АДРЕСА_1 . На момент смерті ОСОБА_4 власником інших 26/100 частин домоволодіння за адресою АДРЕСА_1 , був ОСОБА_5 , якому зазначена частина домоволодіння належала на підставі договору дарування від 06.03.1978 року. У зв`язку із тим, що протягом володіння і користування зазначеними 26/100 частинами домоволодіння співвласник ОСОБА_5 виконав переобладнання належної йому частини, внаслідок чого її склад і розмір було змінено, він звернувся до суду та на підставі рішення місцевого суду Комсомольського району м. Херсона від 30.06.2006 року за ним було визнано право приватної власності на 85/100 частин домоволодіння за адресою АДРЕСА_1 . На підставі договору купівлі-продажу від 12 грудня 2006 року, ОСОБА_3 придбала зазначені 85/100 частин домоволодіння за адресою АДРЕСА_1 . Таким чином, на підставі рішення місцевого суду Комсомольського району міста Херсона від 30.06.2006 року та договору купівлі-продажу від 12.12.2006 року було змінено розмір та склад часток і співвласників домоволодіння за адресою АДРЕСА_1 . Позивачі звернулись до нотаріуса з приводу отримання свідоцтва про право на спадщину за законом, однак нотаріус відмовила у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку з фактичною зміною частки спадкового майна, що свідчить про наявність спору із теперішнім співвласником домоволодіння та рекомендувала звернутись до суду. Таким чином, відсутність умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину підтверджується відмовою нотаріуса.

Ухвалою від 30.08.2019 року відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

07.11.2019 року ухвалою залучено у якості третьої особи Акціонерне товариство "Райффайзен Банк Аваль".

Ухвалою від 23.12.2019 року закрито підготовче провадження і призначено справу до судового розгляду по суті.

19.02.2020 року ухвалою залишено без розгляду частину позовних вимог про реальний розподіл домоволодіння.

Позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 надали до суду заяви про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги підтримали, просили позов задовольнити.

Відповідач ОСОБА_3 надала на адресу суду заяву згідно якої проти задоволення позову не заперечувала, просила розглянути справу без її участі.

Дослідивши надані до суду докази, суд встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Статтею 15 ЦК визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 та ОСОБА_1 є батьками ОСОБА_4 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження НОМЕР_1 (а.с.9).

19 травня 1999 року ОСОБА_4 на підставі договору дарування, посвідченого державним нотаріусом Другої херсонської нотаріальної контори Шевченко Н.В., набула у власність 74/100 частин домоволодіння за адресою АДРЕСА_1 (а.с.7).

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть НОМЕР_2 (а.с.8).

На момент її смерті ОСОБА_2 та ОСОБА_1 були зареєстровані та фактично проживали разом із померлою у належній останній частині домоволодіння за адресою АДРЕСА_1 , що підтверджується копіями паспортів МО 437252 виданого 13.11.1997 року та МО 437253 виданого 13.11.1997 року із відмітками про реєстрацію та копією будинкової книги за вказаною адресою (а.с.10, 12-14).

Станом на момент смерті ОСОБА_4 власником інших 26/100 частин домоволодіння за адресою АДРЕСА_1 , був ОСОБА_5 , якому зазначена частина домоволодіння належала на підставі договору дарування від 06.03.1978 року.

Рішенням місцевого суду Комсомольського району м. Херсона від 30 червня 2006 року за ОСОБА_5 визнано право приватної власності на 85/100 частин домоволодіння за адресою АДРЕСА_1 , та виділено реально у власність двоповерховий будинок літ. А, прибудову літ. а, двоповерхову прибудову літ. А1, господарчі будівлі літ. Ж, З, И, гараж літ. Д, що в сукупності склало 85/100 частин (а.с.22).

На підставі договору купівлі-продажу від 12 грудня 2006 року, посвідченого приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Зоріною Н.В., ОСОБА_3 придбала зазначені 85/100 частин домоволодіння за адресою АДРЕСА_1 , вказаний договір купівлі-продажу було зареєстровано у відповідному Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, що підтверджується витягом №32715134 від 27.01.2015 року (а.с.23-25).

Згідно абз. 2 п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України за №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до 1 січня 2004 року тощо.

Пунктом 7 постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника. Суд не може відмовити в розгляді заяви про встановлення факту родинних відносин з мотивів, що заявник може вирішити це питання шляхом встановлення неправильності запису в актах громадянського стану.

Згідно ст.ст. 1216-1218 Цивільного кодексу України, спадкуванням є перехід прав те обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб і спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст. 1222 ЦК України Спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Таким чином, на підставі рішення місцевого суду Комсомольського району міста Херсона від 30.06.2006 року та договору купівлі-продажу від 12 грудня 2006 року було змінено розмір та склад часток і співвласників домоволодіння за адресою АДРЕСА_1 (а.с.22).

Позивачі звернулись до приватного нотаріуса Зоріної Н.В., ні підставі чого зареєстровано спадкову справу, що підтверджується витягом №38928083 від 18.11.2014 рок та довідкою нотаріуса від 19.06.2019 року №472/02-14 (а.с.18-19).

Постановами від 24.06.2019 року №522/02-31 та №521/02-31 нотаріус відмовив ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у видачі свідоцтв про право на спадщину після смерті їх доньки ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , посилаючись на невідповідність частки і складу спадкового майна - частини домоволодіння за адресою АДРЕСА_1 , відомостям, зазначеним у правовстановлюючому документі на спадкове майно (договір дарування від 19 травня 1999 року) відомостям зазначеним у державному реєстрі речових прав на нерухоме майно. Так, згідно договору дарування від 19 травня 1999 року, спадкодавцю належить 74/100 частин домоволодіння, а у відповідності із даними державного реєстру речових прав на нерухоме майно за нею на теперішній час зареєстровано право власності на 15/100 частин вказаного домоволодіння. Зазначена різниця пояснюється проведенням реконструкції та збільшенням площі приміщень належних колишньому співвласнику ОСОБА_5 і визнання на них права власності на підставі рішення місцевого суду Комсомольського району м. Херсона від 30 червня 2006 року, але факт відмови нотаріуса у видачі свідоцтва про права на спадщину внаслідок фактичної зміни частки спадкового майна свідчить про наявність спору із теперішньою адресою співвласником домоволодіння та невизнання нашого права власності, спадкоємців (а.с.20-21).

Відповідно до ч. 1 ст. 1261 ЦК України в першу чергу право на спадкування мають діти спадкодавця, той з подружжя, хто його пережив та батьки. Із осіб, які входять до першої черги спадкоємців за померлою ОСОБА_6 є лише її батьки - ОСОБА_2 та ОСОБА_1 . Дітей та чоловіка у померлої не було, на момент смерті їй виповнилося лише 17 років.

Відповідно до ч. 1,3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України не заявив про відмову від неї. На момент смерті позивачі були зареєстровані та проживали разом з померлою, про що зазначалось вище, тому в силу положень статті 1268 ЦК України прийняли спадщину, оскільки від неї у встановленому законом порядку не відмовлялись.

У відповідності до ч. 1 та 5 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом мас право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Частиною 1 ст. 1296 ЦК України визначено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про спадщину.

Відповідно до ст. 355 ЦК України, майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Право спільної власності виникає з підстав не заборонених законом. Згідно із ст. 356 ЦК України, власність двох або більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Із приписів ст. 358 ЦК України вбачається, що право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Відповідно до ст. 364 ЦК України, співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності.

Згідно судово-будівельної земельно-технічної експертизи, яка проведена судовим експертом ОСОБА_7 згідно висновку №22 від 18.07.2019 року в порядку поділу домоволодіння за адресою АДРЕСА_1 , з урахуванням його конструктивних особливостей та планування житлових приміщень, які склались на теперішній час, оскільки домоволодіння складається з двох житлових будинків, які побудовані окремо один від одного з виходом на прибудинкову земельну ділянку та експлуатуються самостійно, запропоновано такий варіант реального розподілу домоволодіння, який відповідає розмірам ідеальних часток кожного із співвласників, а саме: нам, ОСОБА_2 та ОСОБА_1 житловий будинок літ. «Б» з прибудовами літ. «б1», «б2», «б3» загальною площею 50,8 кв. метрів та надвірними будівлями і спорудами № НОМЕР_3 - погріб, літ.»Е» - туалет, №7 - ворота, № 1(1/2) водопроводу, № І - мостіння, літ. «В» - сарай, Літ. «Г» - сарай та фактично складає 15/100 частин домоволодіння, а співвласнику ОСОБА_3 виділити наступні приміщення: житловий будинок літ А з прибудовами «а», «а1» загальною площею 185,23 кв. метрів та надвірними будівлями і спорудами № НОМЕР_3 -погріб, літ. «Ж» - туалет, №4, 5-огорожа, ворота, Літ. «Д» - гараж, № 1 (1/2) водопроводу, що фактично складає належні їй 85/100 частин домоволодіння.

Згідно із рішенням міськвиконкому м. Херсона від 16.04.1955 року за № 358 площа наданої у користування співвласникам земельної ділянки по АДРЕСА_1 , складала 490,9 кв.м, самовільно зайнята ділянка 490,9 кв.м. Цільове призначення земельної ділянки - для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка). На земельній ділянці по АДРЕСА_1 , розподільча межа встановлена між земельними ділянками співвласників за рахунок побудованих будівель по межі ділянок. Із технічної документації та висновку судово-будівельної земельно-технічної експертизи №22 від 18.07.2019 року, складеного судовим експертом ОСОБА_7 встановлено, що на земельній ділянці по АДРЕСА_1 розташовані два житлові будинки літ. «А» з прибудовами літ. «а», «а1» та житловий будинок літ. «Б» з прибудовою літ.«б1», «б2», «б3». Присадибна земельна ділянка домоволодіння розділена на окремі земельні ділянки співвласниками і має самостійні виходи для обох співвласників у АДРЕСА_2 . Бавовняний. За таких обставин доцільно визначити один варіант порядку користування земельною ділянкою, за яким співвласнику ОСОБА_3 визначити в особисте користування земельну ділянку І площею 296,0 кв.м (60/100), в тому числі під житловим будинком літ «А» з прибудовою ліг. «а», літ. «а1» туалетом літ. «Ж», гаражем літ. «Д», погрібом № НОМЕР_3 з виходом у АДРЕСА_2 . Бавовняний, а співвласникам ОСОБА_2 і ОСОБА_4 визначити в особисте користування земельну ділянку і площею 194,9 кв.м, в тому числі під житловим будинком літ. «Б» з прибудовою літ. «б1», літ. «б2», літ. «б3», сараями літ. В», літ. «Г», туалетом літ. «Е», погрібом № 2. з межею поділу земельних ділянок співвласників визначено наступним чином: від фасадної межі по АДРЕСА_3 . Бавовняному в напрямку задньої межі по правій боковій межі довжиною 21,2 м; зворот кутом 900 в напрямку лівої бокової межі земельної ділянки по зовнішній стіні сараю літ. «Г», продовження по стіні прибудови літ. «б2»; продовження по прямій лінії до перетину із лівою боковою межею земельної ділянки (а.с.31-55).

Позивачі не мають можливості отримати свідоцтво про право на спадщину за своєю померлою донькою ОСОБА_4 , оскільки з об`єктивних і не залежних від неї причин після її смерті склад та частка спадкового майна були змінені внаслідок збільшення частки іншого співвласника в результаті проведеної ним реконструкції домоволодіння.

Проаналізувавши встановлені фактичні обставини по справі, оцінивши представлені докази в їх сукупності, суд дійшов до висновку про наявність підстав для задоволення позову, оскільки позивачі у відповідності до ст. 1223 ЦК України є єдиними спадкоємцями, зазначені позивачами обставини унеможливлюють іншим способом захистити їх права та інтереси.

Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, отже в зв`язку з задоволення позову з відповідача на користь позивачів підлягають стягненню 1584,82 грн. в рахунок відшкодування витрат по сплаті судового збору.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12-13, 81, 141, 258-259, 264-265, 274, 279-281, 355, 430 ЦПК України,

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: Акціонерне товариство "Райффайзен Банк Аваль" про визнання права власності в порядку спадкування - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_2 , ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_4 ) та ОСОБА_1 , ( ІНФОРМАЦІЯ_4 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_5 ) право власності на 15/100 частин домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом за донькою ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Рішення може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції на протязі тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції до Херсонського апеляційного суду.

До початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи через Херсонський міський суд Херсонської області.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, строк подання апеляційної скарги обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому рішення суду не було вручено в день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідного рішення суду.

Суддя Ю.М.Єпішин