Ухвала

30 березня 2020 року

м. Київ

справа № 309/1158/18

провадження № 61-3563ск20

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

Синельникова Є. В. (суддя-доповідач), Хопти С. Ф., Шиповича В. В.,

розглянув касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на постанову Закарпатського апеляційного суду від 21 січня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1

до ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - Рокосівська сільська рада Закарпатської області, про усунення перешкод у користуванні власністю,

ВСТАНОВИВ:

У квітні 2018 року ОСОБА_1 звернулась до суду із позовом

до ОСОБА_3 та ОСОБА_5 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, - Рокосівська сільська рада Закарпатської області, про усунення перешкод у користуванні власністю.

В обґрунтування свого позову зазначила, що вона є власником житлового будинку АДРЕСА_1 згідно договору дарування від 11 жовтня

2017 року, укладеного між нею та її матір`ю - ОСОБА_6 . У цьому будинку зареєстровані її чоловік - ОСОБА_7 , дочки: ОСОБА_8 ,

ОСОБА_9 , син - ОСОБА_9 , мати - ОСОБА_10 .

У будинку також проживає сестра позивача - відповідач ОСОБА_3

зі своїм чоловіком - відповідачем ОСОБА_4 .

Позивач вказувала, що відповідачі перешкоджають їй та її сім`ї у здійсненні їх прав щодо будинку, постійно вчиняють безпідставні сварки через зловживання спиртними напоями, запрошують своїх друзів, а дочка позивача ОСОБА_9 є інвалідом та потребує належних умов проживання.

Просила усунути перешкоди в користуванні будинком

АДРЕСА_1 шляхом виселення ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

Рішенням Хустського районного суду Закарпатської області від 01 квітня 2019 року позов ОСОБА_1 задоволено.

Усунуто перешкоди в користуванні будинком

АДРЕСА_1 шляхом виселення ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.

Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що ОСОБА_1

є власником спірного будинку, а оскільки відповідачі не є членами її сім`ї,

то вони підлягають виселенню.

Постановою Закарпатського апеляційного суду від 21 січня 2020 року апеляційну скаргу ОСОБА_3 задоволено.

Рішення Хустського районного суду Закарпатської області від 01 квітня

2019 року скасовано.

У задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

Рішення суду апеляційної інстанції мотивовано тим, що ОСОБА_1 отримала у власність будинок на підставі договору дарування від своєї матері ОСОБА_11 і знала про те, що у будинку проживає її сестра

ОСОБА_3 із своїм чоловіком ОСОБА_4 , могла усвідомлювати

про існування такого обмеження нерухомого майна, оскільки у відповідачів іншого житла для проживання немає.

10 лютого 2020 року до Верховного Суду представником ОСОБА_1 - ОСОБА_2 подано касаційну скаргу.

Ухвалою Верховного Суду від 06 березня 2020 року касаційну скаргу

представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 залишено без руху та надано строк для усунення недоліку касаційної скарги.

На виконання вимог вищевказаної ухвали Верховного Суду представником ОСОБА_1 - ОСОБА_2 усунуто недолік касаційної скарги та надіслано на адресу суду уточнену її редакцію, в якій заявник просить скасувати постанову Закарпатського апеляційного суду від 21 січня

2020 року і залишити в силі рішення суду першої інстанції.

Підставою касаційного оскарження вказаного судового рішення заявник зазначає порушення судом апеляційної інстанції норм матеріального

і процесуального права, посилаючись на необхідність відступлення

від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні (пункт 2 частини другої статті 389 ЦПК України).

Також заявник вказує на порушення судом норм процесуального права, що унеможливило встановлення фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи, внаслідок неналежного дослідження судами зібраних у справі доказів (пункт 4 частини другої статті 389 ЦПК України).

Відповідно до частини третьої статті 3 Цивільного процесуального кодексу України провадження у цивільних справах здійснюється відповідно

до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду

і вирішення справи.

08 лютого 2020 року набрав чинності Закон України від 15 січня 2020 року

№ 460-IХ «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ».

Частиною першою статті 394 ЦПК України (тут і далі у редакції, чинній

на час подання касаційної скарги) передбачено те, що одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).

Касаційна скарга представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2

на постанову Закарпатського апеляційного суду від 21 січня 2020 року подана у передбачений статтею 390 ЦПК України строк та з дотриманням вимог статті 392 ЦПК України, зокрема, касаційна скарга містить підстави касаційного оскарження, передбачені пунктами 2, 4 частини другої

статті 389 ЦПК України.

З урахуванням наведеного касаційне провадження у цій справі необхідно відкрити.

Керуючись статтями 389, 394, 395 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Відкрити касаційне провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - Рокосівська сільська рада про усунення перешкод у користуванні власністю, за касаційною скаргою представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на постанову Закарпатського апеляційного суду від 21 січня 2020 року.

Витребувати з Хустського районного суду Закарпатської області вищезазначену цивільну справу (№ 309/1158/18).

Надіслати учасникам справи копію касаційної скарги та доданих

до неї документів, роз`яснити їм право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України,

у строк до 06 квітня 2020 року. До відзиву необхідно додати докази надсилання відзиву та доданих до нього документів іншому учаснику справи.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: Є. В. Синельников

С. Ф. Хопта

В. В. Шипович