Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"22" лютого 2020 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі головуючої судді Яровенко Н.О., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , 3-я особа: Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про усунення перешкод у користуванні нерухомим майном багатоквартирного будинку,

в с т а н о в и в:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Дніпровського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_2 в якому просить зобов`язати відповідача припинити чинити перешкоди у здійсненні права користування нерухомим майном багатоквартирного будинку і за власний кошт привести до первісного стану об`єкт самочинного будівництва - балкон на третьому поверсі квартири: АДРЕСА_1 . Судови витрати по сплаті судового збору покласти на відповідача.

Позовні вимоги позивач мотивує тим, що він є власником квартири АДРЕСА_2 . На початку червня 2019 року відповідач, яка є замовником будівництва виконала реконструкцію власної квартири з перебудовою її балкону. Суть якої полягає в розширенні існуючої балконної плити, та виносі конструкцій скління по за її межі, як вперед, так і в бік від неї, на відстань 650 мм. В результаті, на фасаді будинку утворено нову архітектурну форму зі збільшеними геометричними розмірами відносно існуючої балконної плити. Розміри площі об`єкту будівництва при цьому збільшені у двічі. З метою отримання додаткового простору необхідного для збільшення загальної площі власної квартири, відповідач самовільно відокремила частину несуче-огороджувальних конструкцій будинку, яка знаходиться по за межами її квартири й належить до спільного майна будинку, що є об`єктом права спільної сумісної власності співвласників. Самовільно відокремивши частину спільного майна і збільшивши за її рахунок загальну площу власної квартири відповідач створила перешкоду співвласникам будинку щодо вільного володіння, та користування об`єктом права спільної сумісної власності. При цьому, відповідач зменшила площу спільного майна багатоквартирного будинку на різницю площі самовільно відокремленої частини. Рішення по відокремленню частини спільного майна відповідач прийняла одноосібно. Виконуючи роботи по реконструкції власної квартири відповідач вчинила самовільні дії по втручанню в структуру несучих конструкцій багатоквартирного будинку. Відповідно до даних єдиного реєстру документів, що дають право на виконання будівельних робіт та засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відсутня інформація щодо видачі документів декларативного та дозвільного характеру, які б надавали право на виконання будівельних робіт за адресою АДРЕСА_1 .

21 листопада 2019 року на адресу суду надійшли пояснення третьої особи відповідно до яких представник Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської адміністрації) - ОСОБА_4 . просила прийняти рішення відповідно до норм чинного законодавства та пояснила наступне. керуючись ст. 41 Закону та Порядком № 553 посадова особа Департаменту проводить перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності під час виконання будівельних робіт із реконструкції квартири АДРЕСА_1 . Департамент станом на день надання пояснень не видавав та не реєстрував документів дозвільного та декларативного характеру, які б надавали право на виконання підготовчих і будівельних робіт та не приймав в експлуатацію об`єкт будівництва за вказаною вище адресою. Під час виїзду на місце, з метою проведення перевірки відповідальні особи суб`єкта містобудування на об`єкті будівництва були відсутні, тому власника квартири ОСОБА_2 листом було запрошено до Департаменту. У зазначений термін ОСОБА_2 до Департаменту не прибула, документи необхідні для проведення заходу державного архітектурно-будівельного контролю не надала. У зв`язку із цим Департамент направив лист від 29.07.2019 № 073-6659 до Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві з проханням сприяти Департаменту у проведенні перевірки, запросити Бріадіс-Пархоменко К. В. до Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві для надання відповідних пояснень та документів у присутності посадових осіб Департаменту. З урахуванням викладеного провести заходи державного архітектурно- будівельного контролю та оформити матеріали за результатом позапланової перевірки не вбачалось за можливе. Також зазначили, що п. 8.14 ДБН В.3.2-2-2009 8.14 встановлено, що при проектуванні реконструкції житлових будинків допускається зміна їх фасадів, яка повинна носити системний характер, єдиний для всього будинку, а також улаштування вхідних груп до вбудованих (прибудованих) приміщень тільки за архітектурно-планувальними завданнями. При проектуванні реконструкції, капітальних ремонтів і перепланувань окремих квартир заборонено: утеплення і скління існуючих балконів і лоджій; лаштування нових і розширення існуючих балконів і лоджій, їх скління; лаштування нових віконних прорізів і розширення існуючих віконних і балконних прорізів; зміна форм і кольорів віконних рам і балконних дверей.

Згідно вимог ч.13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Відповідно до ст. 274 Цивільного процесуального кодексу України в порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи, справи, що виникають з трудових відносин, а також може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

За змістом ст. 279 ЦПК України розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.

Судом було вжито всіх заходів для повідомлення відповідача про розгляд даної справи в порядку спрощеного позовного провадження, однак, відповідач не скористався процесуальним правом подачі відзиву на позовну заяву, а також доказів, на підтвердження своїх заперечень, та за відсутності доказів поважності причин неподання учасниками розгляду заяв по суті справи, суд вирішує справу за наявними письмовими матеріалами, що відповідає положенню частини восьмої статті 178 Цивільного процесуального кодексу України.

За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження без участі сторін за наявними у справі матеріалами.

Суд дослідивши матеріали справи, встановивши наступні фактичні обставини та відповідні правовідносини, приходить до наступного висновку.

Як вбачається з пояснень та матеріалів справи, ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про право власності на житло та копією свідоцтва про право на спадщину.

Відповідно до Інформації з державного реєстру речових прав на нерухоме майно ОСОБА_2 є власницею квартири АДРЕСА_1 .

Відповідач, яка є сусідкою, самовільно, без отримання будь-яких дозволів відповідних інстанцій, здійснила перебудову балкону в своєї квартири, розширивши існуючу балконну плиту та винос конструкції скління за межі балкону, як вперед, так і в бік, на відстань 650 мм.

Із листа № 10/26-352/10 від 24.06.2019 року Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві вбачається, що відповідно до єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, відсутня інформація щодо видачі/реєстрації документів дозвільного та декларативного характеру, які б надавали право на виконання підготовчих та будівельних робіт за адресою АДРЕСА_1 .

З пояснень третьої особи, наданих до матеріалі справи, вбачається, що Департамент, станом на день надання пояснень не видавав та не реєстрував документів дозвільного та декларативного характеру, які б надавали право на виконання підготовчих і будівельних робіт та не приймав в експлуатацію об`єкт будівництва за вказаною адресою. Під час виїзду на місце, з метою проведення перевірки відповідальні особи суб`єкта містобудування на об`єкті будівництва були відсутні, тому власника квартири ОСОБА_2 листом було запрошено до Департаменту.

У ст. 41 Конституції України визначено, що використання власності не може завдавати шкоди правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію і природні якості землі.

Згідно із ст. 13 Конституції України власність зобов`язує. Власність не повинна використовуватися на шкоду людині і суспільству.

Відповідно до ст. 382 ЦК України квартирою є ізольоване помешкання в житловому будинку, призначене та придатне для постійного у ньому проживання. Усі власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку є співвласниками на праві спільної сумісної власності спільного майна багатоквартирного будинку. Спільним майном багатоквартирного будинку є приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче - огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб усіх співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташований багатоквартирний будинок та його прибудинкова територія, у разі державної реєстрації таких прав.

Відповідно до ч.6 п.6 Закону України «Про особливості здійснення прав власності у багатоквартирному будинку» несуче-огороджувальні конструкції будинку відносяться до спільного майна багатоквартирного будинку.

Відповідно до ч.1 ст. 5 Закону України «Про особливості здійснення прав власності у багатоквартирному будинку» спільне майно багатоквартирного будинку є спільною сумісною власністю співвласників.

Згідно ч.1 ст. 369 ЦК України, співвласники майна, що є у спільній сумісній власності, володіють і користуються ним спільно, якщо інше не встановлено домовленістю між ними.

Відповідно до ч. 2 ст. 383 ЦК України власник квартири може на свій розсуд здійснювати ремонт і зміни у квартирі, наданій йому для використання як єдиного цілого, за умови, що ці зміни не призведуть до порушень прав власників інших квартир у багатоквартирному житловому будинку та не порушать санітарно-технічних вимог і правил експлуатації будинку.

Таким чином фасадна стіна будинку є огороджувальною та несуче - огороджувальною конструкцією будинку, а тому вона є спільним майном багатоквартирного будинку і порушення її експлуатації без дозволу співвласників порушує їх права та інтереси.

Як роз`яснено у п. 4 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 8 жовтня 1992 р. N 572 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 14 січня 2009 р. N 5), власники, наймачі (орендарі) приміщень житлових будинків і гуртожитків мають право на переобладнання і перепланування житлових і підсобних приміщень, балконів і лоджій за відповідними проектами без обмеження інтересів інших громадян, які проживають у будинку, гуртожитку, з дозволу власника будинку (квартири), власника гуртожитку (житлового приміщення у гуртожитку) та органу місцевого самоврядування, що видається в установленому порядку.

Відповідно до ДБН В.3.2-2-2009 «Житлові будинки. Реконструкція та капітальний ремонт» (далі - ДБН В.3.2-2-2009), норми яких застосовуються для проектування реконструкції і капітального ремонту одноквартирних і багатоквартирних житлових будинків із умовною висотою до 73,5 м включно, гуртожитків, спеціалізованих житлових будинків для осіб похилого віку і маломобільних груп населення, окремих квартир, надбудованих, вбудованих і прибудованих приміщень незалежно від періоду їх будівництва, конструктивних систем, об`ємно-планувальних рішень, застосованих будівельних матеріалів і виробів, а також поширюються на проектування реконструкції будинків і приміщень різного призначення, що переобладнуються у житлові та є обов`язкові для застосування усіма юридичними і фізичними особами на території України незалежно від форм власності і відомчої належності.

Так, п. 8.14 ДБН В.3.2-2-2009 8.14 встановлено, що при проектуванні реконструкції житлових будинків допускається зміна їх фасадів, яка повинна носити системний характер, єдиний для всього будинку, а також улаштування вхідних груп до вбудованих (прибудованих) приміщень тільки за архітектурно-планувальними завданнями.

При проектуванні реконструкції, капітальних ремонтів і перепланувань окремих квартир заборонено: утеплення і скління існуючих балконів і лоджій; улаштування нових і розширення існуючих балконів і лоджій, їх скління; улаштування нових віконних прорізів і розширення існуючих віконних і балконних прорізів; зміна форм і кольорів віконних рам і балконних дверей.

Відповідно до пункт 3.2.21 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» реконструкція - перебудова прийнятого в експлуатацію існуючого об`єкта, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, внаслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг.

Відповідно до ст. 152 ЖК України переобладнання і перепланування жилого будинку (квартири), що належить громадянинові на праві приватної власності, провадяться з дозволу виконавчого комітету місцевої Ради народних депутатів.

З матеріалів справи вбачається, що Департамент державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві не видавав та не реєстрував документів дозвільного та декларативного характеру, які б надавали право власнику квартири АДРЕСА_1 на виконання підготовчих і будівельних робіт та не приймав в експлуатацію об`єкт будівництва за вказаною адресою.

Пред`являючи вимогу про зобов`язання відповідача привести до первісного стану балкон, який він вважає об`єктом самочинного будівництва, посилається на ст. 376 ЦК України. З даним погодиться не можна з наступних підстав.

Відповідно до частини першої статті 376 ЦК України об`єкт нерухомості вважається самочинним будівництвом за наявності однієї з наведених умов: земельна ділянка не відведена для цієї мети; немає належного дозволу на будівництво; відсутній належним чином затверджений проект; під час будівництва допущені істотні порушення будівельних норм і правил.

Одночасно за положеннями частини сьомої статті 376 ЦК України у разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову.

Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво.

Тобто, звертаючись до суду із позовом про приведення до первісного стану об`єкту самочинного будівництва - балкону, самочинно збудованого об`єкта нерухомості, позивач має довести належними та допустимими доказами, що вказаний об`єкт нерухомості належить до самочинного будівництва, наявність істотного порушення будівельних норм або істотного відхилення від проекту, а також що збудований об`єкт істотно порушує права громадян, або його будівництво суперечить суспільним інтересам.

Постановою Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ "Про практику застосування судами статті 376 Цивільного кодексу України (про правовий режим самочинного будівництва)" від 30 березня 2012 року № 16 роз`яснено, що суди, вирішуючи позови про знесення самовільно збудованих (прибудованих, надбудованих) балконів, мансард, горищ тощо у багатоквартирних будинках, повинні враховувати, що положення статті 376 ЦК до цих правовідносин не застосовуються, оскільки такі правовідносини врегульовано іншими нормами законодавства, зокрема статтею 383 ЦК та відповідними нормами Житлового кодексу України щодо власників квартир.

Згідно із ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підстави своїх вимог або заперечень, надавши докази відповідно до вимог ст.ст. 77-80 Цивільного процесуального кодексу України.

Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч. 1 ст. 76 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Відповідно до частини першої статті 13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Аналізуючи наявні в матеріалах справи докази, керуючись положеннями законодавства, діючого на час виникнення спірних правовідносин, суд дійшов висновку про правомірність вимог позивача щодо зобов`язання відповідача припинити чинити перешкоди у здійсненні права користування нерухомим майном багатоквартирного будинку і за власні кошти привести до первинного стану балкон на третьому поверсі квартири АДРЕСА_1 .

Відповідно до положень ч. 1, 3 ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що позов ОСОБА_1 є обґрунтованим та таким, що підлягає до задоволення в повному обсязі.

В порядку статті 141 ЦПК України, ураховуючи задоволення позову в повному обсязі, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню сплачений ним судовий збір у розмірі 768 грн. 40 коп.

На підставі викладеного, керуючись ст. 13, 41 Конституції України, ст. 369, 376, 382, 383 ЦК України, Законом України «Про особливості здійснення прав власності у багатоквартирному будинку», Постановою Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ "Про практику застосування судами статті 376 ЦК України (про правовий режим самочинного будівництва)" від 30 березня 2012 року № 16, ст. 2, 3, 4, 12, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 89, 95, 141, 263-265, 354 ЦПК України, суд -

у х в а л и в:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , 3-я особа: Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про усунення перешкод у користуванні нерухомим майном багатоквартирного будинку задовольнити.

Зобов`язати ОСОБА_2 припинити чинити перешкоди у здійсненні права користування нерухомим майном багатоквартирного будинку та за власні кошти привести до первісного стану балко на третьому поверсі квартири АДРЕСА_1 .

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 768 грн. 40 коп. судового збору.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення складено 22 лютого 2020 року.

Дані сторін:

Позивач: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса проживання: АДРЕСА_2 ;

Відповідач: ОСОБА_2 , РНОКПП - невідомий, адреса: АДРЕСА_1 .

3-я особа: Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської адміністрації), , місто Київ, вулиця Хрещатик, 32-а.

Суддя Н.О. Яровенко