06.04.2020 227/846/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
06 квітня 2020 року м. Добропілля
Суддя Добропільського міськрайонного суду Донецької області Любчик В.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Добропільської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -
Позивачка звернулась до суду з позовною заявою до Добропільської міської ради про визначення їй додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті бабусі ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 у місті Донецьку Будьонівського району Донецької області, Україна, на три місяці після набрання рішенням суду законної сили. Обгрунтовуючи позов, зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_2 в м. Донецьк, Донецької області, на території, непідконтрольній державній владі України померла її бабуся ОСОБА_2 . Після смерті бабусі відкрилась спадщина на недоотриману пенсію в Добропільському об`єднаному управлінні пенсійного фонду України в Донецькій області у розмірі 62 566,92 гривні 92 копійки. Постановою Гуляйпільського районного нотаріального округу Запорізької області 03 грудня 2019 року відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом.
Вирішуючи питання про відкриття провадження за зазначеним позовом приходжу до наступного висновку, що його слід залишити без руху з наступних підстав.
Так, відповідно до положень пункту 24 Постанови Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року № 7, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.
Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.
Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.
Разом з тим, позивачем до позовної заяви додано Рішення Гуляйпільського районного суду Донецької області від 21 березня 2019 року, відповідно до якого за заявою ОСОБА_3 встановлено факт смерті ОСОБА_2 за адресою АДРЕСА_1 . Зі змісту рішення встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_2 склала заповіт, яким на випадок своєї смерті заповіла ОСОБА_3 земельну ділянку та майновий пай.
Проте, позивач в позові зазначає, що залишилось після смерті ОСОБА_2 спадкове майно у вигляді недоотриманої пенсії, але не зазначає про нерухоме майно, в тому числі жодні відомості про місцезнаходження зазначеної вище спадкової маси (земельної ділянки та майнового паю), що відкрилася після смерті її бабусі ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 у місті Донецьк Будьонівського району Донецької області, Україна, не вказує про інших спадкоємців які прийняли або відмовились від спадщини.
Подання доказів наявності спадщини у вигляді нерухомого майна є обов`язком позивача, оскільки орган місцевого самоврядування може набути право власності на відумерле майно, яке знаходиться виключно в межах його територіальної юрисдикції.
Відповідно до ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Стаття 1221 ЦК України визначає, що місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого майна. В особливих випадках місце відкриття спадщини встановлюється законом.
Такий особливий випадок встановлено Законом України "Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України" і Законом України "Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції".
Відповідно до ст.11-1 Закону України "Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України", у разі якщо останнім місцем проживання спадкодавця є тимчасово окупована територія, місцем відкриття спадщини є місце подання першої заяви, що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, спадкоємців, виконавців заповіту, осіб, заінтересованих в охороні спадкового майна, або вимоги кредиторів.
Згідно з роз`ясненнями викладених у листах Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 10.07.2012 року №6-47/0/9-12 та від 16.05.2013 року №24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» вбачається, що підсудність справ про спадкування визначається за правилами ст. 109 ЦПК (в редакції до 15.12.2017 року), та за позовами спадкоємця про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини поширюються правила виключної підсудності і вони пред`являються за місцем знаходження майна або основної його частини, якщо такі позови виникають із приводу нерухомого майна.
Таким чином, позивач не повно виклав обставини, якими обґрунтовує свої вимоги, не зазначив доказів, що підтверджують вказані ним обставини, що свідчить про те, що позов не відповідає вимогам п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України.
Відповідно до ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Враховуючи викладене, позивачу необхідно вжити заходів щодо усунення вищезазначених недоліків, шляхом подачі позовної заяви, оформленої відповідно до вимог ЦПК України.
Разом з цим суд роз`яснює, що, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 Цивільного процесуального кодексу України, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.
Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із позовною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.
На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 175, 177, 185-187 ЦПК України, суддя, -
п о с т а н о в и в:
Позовну заяву ОСОБА_1 до Добропільської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - залишити без руху і надати позивачці термін для усунення недоліків, вказаних в ухвалі, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання нею ухвали.
Повідомити позивача про необхідність усунення недоліків вказаних в ухвалі та роз`яснити, що у разі не виправлення недоліків у вказаний термін позовна заява вважатиметься не поданою та буде їй повернута.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Добропільського міськрайонного суду

Донецької області В.М. Любчик

06.04.2020