Справа № 709/1536/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 квітня 2020 року смт Чорнобай

Чорнобаївський районний суд Черкаської області у складі:

головуючого - судді Чубая В.В.,

за участі секретаря судового засідання - Кіян С.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку загального позовного провадження у приміщенні Чорнобаївського районного суду Черкаської області цивільну справу за позовом СТОВ "Агроко" до Крутьківської сільської ради Чорнобаївського району Черкаської області, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

в с т а н о в и в:

СТОВ "Агроко" (далі - позивач) звернулося до суду з цивільним позовом до

Крутьківської сільської ради Чорнобаївського району Черкаської області (далі - відповідач-1), ОСОБА_1 (далі - відповідач-2), ОСОБА_2 (далі - відповідач-3), ОСОБА_3 (далі - відповідач-4) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

В обґрунтування позовних вимог заначалося, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_5 , який проживав та був зареєстрований за адресою:

АДРЕСА_1 . Відповідно до заповітів ОСОБА_5 від 22 квітня 2013 року і 10 листопада 2014 року позивач є єдиним спадкоємцем. Після смерті ОСОБА_5 відкрилася спадщина, до складу якої входять земельні ділянки. Позивач у визначений законом шестимісячний строк з дня відкриття спадщини до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини не подав у зв`язку з тим, що останньому не було відомо про смерть спадкодавця та наявність заповіту. На підставі викладеного, посилаючись на приписи ч. 3 ст. 1272 ЦК України, позивач просив визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

4 листопада 2019 року представником позивача подано письмові пояснення, в яких він посилався на правову позицію Верховного Суду щодо визнання поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, а також обґрунтував причини пропуску позивачем строку для звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини (а.с. 49-50).

Ухвалою Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 11 листопада 2019 року залучено до участі у справі у якості співвідповідача ОСОБА_4 (далі - відповідач-5) (а.с. 63).

У судове засідання сторони не з`явилися. Представник позивача подав заяву, в якій позовні вимоги підтримав, наполягав на їх задоволенні, а справу просив розглянути без позивача та його участі (а.с. 57). Відповідач-1 надіслав лист, в якому погодився з позовом та просив розглянути справу за відсутності його представника (а.с. 43). Інші відповідачі подали до суду заяви, в яких погодилися з позовом та просили розглянути справу за їх відсутності (а.с. 42, 78, 88, 89).

Виходячи з приписів ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.

Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Судом встановлено наступні обставини справи та визначені відповідно до них правовідносини.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_5 , що підтверджується копією виданого повторно свідоцтва про смерть від 25 липня 2019 року серії НОМЕР_1 (а.с. 6).

Згідно з довідкою Крутьківської сільської ради Чорнобаївського району Черкаської області від 19 липня 2019 року № 883, виданої на підставі погосподарської книги

№ 12/971 за 2016-2020 роки, ОСОБА_5 на день смерті проживав і був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 . На день смерті мав такий склад сім`ї: син ОСОБА_1 (відповідач-2), нерідна дочка ОСОБА_3 (відповідач-4) (а.с. 9).

Після смерті ОСОБА_5 відкрилася спадщина:

- на земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 2,0300 га, що належала йому на підставі державного акту на право власності на землю серії ЧР № 038427;

- на земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 0,2690 га, що належала йому на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯИ № 961301;

- на земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 1,5628 га, що належала йому на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯИ № 961300.

При житті ОСОБА_5 , а саме 22 квітня 2013 року і 10 листопада 2014 року, склав заповіти, посвідчені приватним нотаріусом Чорнобаївського нотаріального округу Бабаком О.В. та зареєстровані у реєстрі за №№ 994 і 2422 відповідно. За змістом цих заповітів ОСОБА_5 заповів позивачу вказані земельні ділянки (а.с. 14, 15).

Відповідно до копії запиту адвоката від 19 липня 2019 року № 12/19 представник позивача просив Крутьківську сільську раду Чорнобаївського району Черкаської області надати інформацію про власників земельних ділянок, зокрема ОСОБА_5 (а.с. 7).

Згідно з копією листа про надання інформації на запит від 22 липня 2019 року

№ 497 Крутьківська сільська рада Чорнобаївського району Черкаської області повідомила, що ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 помер (а.с. 8).

Відповідно до копії запиту адвоката від 22 липня 2019 року № 13/19 представник позивача просив Чорнобаївську державну нотаріальну контору надати інформацію про наявність заповіту, зокрема складеного ОСОБА_5 (а.с. 11).

Згідно з копією з витягу зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) від

26 липня 2019 року № 57000532 заповіти, посвідчені приватним нотаріусом Чорнобаївського нотаріального округу Бабаком О.В. 22 квітня 2013 року і 10 листопада 2014 року спадкодавця ОСОБА_5 , є чинними (а.с. 12-13).

Зі змісту позову вбачається, що позивач своєчасно у визначений законом шестимісячний строк з дня відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини у нотаріальну контору не подав, оскільки йому не було відомо про смерть спадкодавця та наявність заповіту.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно з ч. 2. ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (ч. 3 ст. 46 цього Кодексу).

Таким чином часом відкриття спадщини після смерті ОСОБА_5 є день його смерті, тобто ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Згідно з ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Частиною 1 ст. 1270 ЦК України встановлено шестимісячний строк для прийняття спадщини, який починається з часу відкриття спадщини.

Отже строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 закінчився

19 березня 2017 року.

Позивач до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини не звертався, що підтверджуються листом Чорнобаївської державної нотаріальної контори від

19 вересня 2019 року (вих. № 716-01/16) (а.с. 44), що надійшов у відповідь на запит суду (а.с. 29), відповідно до змісту якого після смерті ОСОБА_5 подані заяви про прийняття спадщини відповідачем-3 та відповідачем-5 (а.с. 46, 47). Свідоцтва про право на спадщину не видавалися.

Під час розгляду справи, виходячи зі змісту позову та доданих до нього документів, судом не встановлено наявність інших спадкоємців, які могли б претендувати на спадщину, що відкрилася після смерті ОСОБА_5 .

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно з п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30 травня

2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3

ст. 1272 ЦК України. Відповідно до абз. 2 цього пункту суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Абзацом 4 п. 24 постанови встановлено, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до ч. 1 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Встановлення поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини здебільшого є оціночним, адже одні і ті самі причини, виходячи з обставин справи, можуть визнаватися як поважними, так і навпаки.

Враховуючи лист Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16 травня 2013 року № 24-753/0/4-13 "Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування", суд вважає, що причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, на які посилається позивач, як на поважні, а саме відсутність даних про смерть спадкодавця та наявність заповіту, заслуговують на увагу.

Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17 (а.с. 51-52).

Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Судом встановлено, що визнання відповідачами позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб.

За таких обставин, оцінивши наявні у справі письмові докази, зважаючи на наявність заповітів, а також на те, що позивач є єдиним спадкоємцем за заповітами, який бажає прийняти спадщину, вказана спадщина після смерті ОСОБА_5 до цього часу ніким не прийнята, відповідачі проти позову не заперечують, суд вважає за можливе позовні вимоги задовольнити та визначити позивачу додатковий строк для прийняття спадщини тривалістю 3 (три) місяці.

На підставі викладеного вище, керуючись ст.ст. 259, 263-265 ЦПК України, суд -

в и р і ш и в:

Позов задовольнити повністю.

Визначити СТОВ "Агроко"() додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 , який помер

ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю 3 (три) місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Черкаського апеляційного суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасником справи до або через відповідний суд.

Суддя В.В. Чубай