МАКАРІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
23 березня 2020 року Справа №370/1333/19
Номер провадження № 2/370/170/20
Суддя Макарівського районного суду Київської області Тандир О.В., при розгляді за правилами скороченого провадження справи
за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , про застосування наслідків вчинення нікчемного правочину: відновлення стану земельної ділянки, який існував до порушення права приватної власності на земельну ділянку, про відшкодування матеріальної та моральної шкоди,
Ухвалою Макарівського районного суду від 10.02.2020 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , про застосування наслідків вчинення нікчемного правочину: відновлення стану земельної ділянки, який існував до порушення права приватної власності на земельну ділянку, про відшкодування матеріальної та моральної шкоди. Справу ухвалено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.
17.03.2020 року до суду надійшло клопотання позивачів про розгляд даної справи за правилами загального позовного провадження, посилаючись на те, що справа для позивачів не є малозначною та не є справою незначної складності.
Вирішуючи клопотання відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, суд керується наступним.
Відповідно до ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин.
У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.
При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.
В порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів та поділ майна подружжя; 2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.
Суд відмовляє у розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження або постановляє ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, якщо після прийняття судом до розгляду заяви позивача про збільшення розміру позовних вимог або зміни предмета позову відповідна справа не може бути розглянута за правилами спрощеного позовного провадження.
Статтею 277 ЦПК України визначено, що питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.
У випадку, передбаченому частиною другою статті 274 цього Кодексу, за наслідками розгляду відповідного клопотання позивача суд з урахуванням конкретних обставин справи може:
1) задовольнити клопотання та визначити строк відповідачу для подання заяви із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження; або
2) відмовити в задоволенні клопотання та розглянути справу за правилами загального позовного провадження.
Якщо суд за результатами розгляду клопотання позивача дійде висновку про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження, він зазначає про це в ухвалі про відкриття провадження у справі.
Якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.
Оскільки предмет позовних вимог не підпадає під обмеження, визначені ч. 4 ст. 274 ЦПК України, тобто не відноситься до справ, що не можуть бути вирішені у порядку спрощеного провадження, а також з огляду на те, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання, наприклад призначення експертизи чи допит свідків, доводи, зазначені позивачами не є безумовними для переходу на загальне позовне провадження, а також з урахуванням строків розгляду справи, у задоволенні клопотання ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про розгляд справи за правилами загального позовного провадження слід відмовити.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 260, 274, 277, 353-355, 442 ЦПК України, суд, -
п о с т а н о в и в :
Клопотання ОСОБА_1 , ОСОБА_2 від 17.03.2020 року про розгляд даної справи за правилами загального позовного провадження - залишити без задоволення.
Копію ухвали направити учасникам справи.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню.

Заперечення на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя О.В. Тандир