КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 760/4576/18
№ апеляційного провадження: 22-ц/824/6193/2020
Головуючий у суді першої інстанції: Кушнір С.І.
Доповідач у суді апеляційної інстанції: Семенюк Т.А.

7 квітня 2020 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого судді - Семенюк Т.А.

Суддів - Кирилюк Г.М., Рейнарт І.М.,

розглянувши в порядку ч.. 1 ст. 369 ЦПК України, справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 27 січня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району міста Києва» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири,-

В С Т А Н О В И В:

У лютому 2018 року позивач звернулась до суду позовом до відповідача про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, посилаючись в обґрунтування своїх вимог на те, що 7 листопада 2017 року квартиру АДРЕСА_1 (загальна площа 46,1 кв.м.), власником якої є ОСОБА_1 залито холодною водою з вини відповідача ОСОБА_2 , як власника квартири АДРЕСА_2 , яка розташована поверхом вище, в результаті чого позивачу завдано матеріальну та моральну шкоду.

Факт заподіяння шкоди майну позивача підтверджується даними Акту про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання), від 4 грудня 2017 року та Звіту про незалежну оцінку від 5 лютого 2018 року затвердженого директором ПП «Пліч-Опліч».

Згідно Звіту про незалежну оцінку від 5 лютого 2018 року, розмір матеріального збитку, завданого внутрішньому оздобленню квартири внаслідок залиття, яке сталося 7 листопада 2017 року, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 , складає: 5043,65 грн.

Також зазначила, що їй завдано моральну шкоду, яка полягає у пошкодженні квартири холодною водою, залиття створило для неї дискомфорт та нервове напруження, оскільки вона постійно відчуває в квартирі сирість, вологу та запах плісняви.

У зв`язку із викладеним та з урахуванням уточненої позовної заяви просила суд стягнути солідарно з КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району міста Києва», ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 5043,65 грн. матеріальної шкоди, 915 грн. за оплату послуг експерта ПП «Пліч-Опліч», 5000 грн. моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири.

Рішенням Солом`янського районного суду міста Києва від 27 січня 2020 року позов задоволено частково.

Стягнуто з Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району міста Києва» на користь ОСОБА_1 матеріальну шкоду в сумі 5043,65 грн., моральну шкоду - 2000 грн., витрати на проведення оцінки матеріального збитку в сумі 900 грн.

Стягнуто з Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району міста Києва» на користь держави судовий збір в сумі 704,80 грн.

В решті позову відмовлено.

Не погоджуючись з рішенням суду, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, у якій просить рішення скасувати та ухвалити нове, яким позов задовольнити частково, стягнути з Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району міста Києва» на користь позивача 5043 грн. 65 коп. матеріальної шкоди, 5000 грн. моральної шкоди, 900 грн. за послуги оцінювача, вважаючи, що судом порушено норми матеріального та процесуального права, не враховано обставини, які мають суттєве значення для справи.

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, доводи апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду та матеріали справи в межах апеляційного оскарження, вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 , є співвласником квартири, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 , відповідно до свідоцтва про право власності на житло, виданого 5 січня 1996 року ЖЕУ Південно-Західної залізниці м. Києва згідно з розпорядженням (наказом) від 5 січня 1996 року № 1270.

Також з матеріалів справи вбачається, що квартира АДРЕСА_1 , складається з 2-х кімнат жилою площею 27,8 кв.м. Загальна площа квартири - 45,8 кв.м., що підтверджується даними технічного паспорту та довідкою про показники об`єкта нерухомого майна, виданою Київським міським бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна 24 травня 2011 року № 74177.

7 листопада 2017 року сталося залиття зазначеної квартири, що підтверджується актом про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання), складеного 14 листопада 2017 року, затвердженого начальником ЖЕД-901 КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва».

Так, з акту вбачається, що комісією у складі: провідного інженера виконавця послуг ОСОБА_3 - голови комісії, майстра технічної дільниці ОСОБА_4 , майстра ремонтної дільниці ОСОБА_5 , слюсаря-сантехніка (слюсаря-електрика) ОСОБА_7 представників організації, яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньо будинкові системи опалення, гарячого та холодного водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету, складено акт про те, що в будинку АДРЕСА_3 , трапилось залиття.В квартирі мають місце сліди залиття, а саме: кімната площею 8,9 кв.м. (шпалери), стеля площею 8,9 кв.м. (клейове фарбування).

Причиною залиття, аварії, що трапилась на системі ЦО, ГВС (або ХВП), є: залиття, що виникло з вище розташованої квартири АДРЕСА_2 внаслідок пошкодження стояка холодного водопостачання у зв`язку з тривалим терміном експлуатації. Доступ до інженерних комунікацій в межах квартири АДРЕСА_2 обмежений внутрішнім опорядженням, а саме закладено личкувальною плиткою, тому не видалося можливим оперативно виявити та усунути аварійне пошкодження.

Також з матеріалів справи вбачається, що для визначення вартості матеріального збитку, завданого внаслідок залиття квартири, ОСОБА_1 звернулася до Приватного підприємства «Пліч-Опліч», що підтверджується укладеним 18 січня 2018 року договором № 18/11/25 про надання експертної послуги.

Відповідно до Висновку № 13/51-05 про розмір матеріального збитку, складеного 5 лютого 2018 року оцінювачем ПП «Пліч-Опліч», розмір матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири АДРЕСА_1 , станом на дату складання висновку становить 5043,65 грн. з врахуванням ПДВ.

За проведення експертизи позивачем сплачено 900 грн., що підтверджується копією рахунку-фактури № 000001329/1 від 18 січня 2018 року та даними квитанції про оплату № 9 від 5 лютого 2018 року.

Судом встановлено, що власником квартири АДРЕСА_4 , є ОСОБА_2 , що підтверджується даними інформаційної довідки № 113867093 від 13 лютого 2018 року з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкту нерухомого майна.

Розпорядження Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації від 24 січня 2011 року № 20 «Про закріплення на праві господарського відання за комунальним підприємством «Дирекція з управління та обслуговування житлового фонду» Солом`янської районної в місті Києві ради майна, яке передано до сфери управління Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації» , будинок АДРЕСА_5 передано на баланс комунального підприємства «Дирекція з управління та обслуговування житлового фонду» Солом`янської районної в м. Києві державної адміністрації, яке в подальшому відповідно до рішення Київської міської ради від 09.10.2014 р. № 270/270 перейменовано в комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва».

Таким чином, багатоквартирний житловий будинок за адресою: АДРЕСА_5 , закріплено на праві господарського відання та обліковується на балансі комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району міста Києва» відповідно до додатку 2 до розпорядження Солом`янської районної в мсті Києві державної адміністрації від 6 травня 2015 року № 279 «Про передачу та закріплення майна, що належить до комунальної власності територіальної громади м. Києва, яке передано до сфери управління Солом`янської районної в м. Києві державної адміністрації» (зі змінами від 11 листопада 2016 року № 838).

До предмету діяльності КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району міста Києва» належать, зокрема, надання послуг з утримання будинків, споруд і прибудинкових територій та інших житлово-комунальних послуг, надання послуг з аварійного обслуговування внутрішньобудинкових та зовнішніх інженерних мереж, надання консультативних послуг та ін., що передбачено Статутом підприємства.

Підпунктом 2.1.1 пункту 2.1 Правил встановлено, що планові огляди житлових будинків розподіляються на загальні та профілактичні. Загальні огляди передбачають комплексне обстеження комісією елементів приміщень будинку, а також їх зовнішнього благоустрою з метою визначення технічного і санітарного стану, виявлення несправностей і прийняття рішень щодо їх усунення, а також визначення готовності будинків до експлуатації в наступний період. Загальний огляд проводиться з періодичністю два рази на рік - навесні та восени (весняний та осінній огляди).

Відповідно до Типового договору про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій від 18 травня 2016 року, укладеного між КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району міста Києва» в особі начальника ЖЕД № 901, та ОСОБА_2 , у якому ЖЕД № 901 є Виконавцем, Виконавець зобов`язаний утримувати внутрішньо будинкові мережі в належному технічному стані, здійснювати їх технічне обслуговування та ремонт, вживати своєчасних заходів до запобігання аварійним ситуаціям (підпункт 3 пункту 13 Договору).

Положеннями статті 319 ЦК України передбачено, що власник володіє, користується розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватись моральних засад суспільства. Власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян.

Згідно частин 1, 2 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Статтею 1192 ЦК України визначено, що, з урахуванням обставин справи, суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Статтею 22 ЦК України встановлено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Якщо особа, яка порушила право, одержала у зв`язку з цим доходи, то розмір упущеної вигоди, що має відшкодовуватися особі, право якої порушено, не може бути меншим від доходів, одержаних особою, яка порушила право. На вимогу особи, якій завдано шкоди, та відповідно до обставин справи майнова шкода може бути відшкодована і в інший спосіб, зокрема, шкода, завдана майну, може відшкодовуватися в натурі (передання речі того ж роду та тієї ж якості, полагодження пошкодженої речі тощо).

Частиною 3 статті 386 ЦК України передбачено, що власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди.

Згідно ст.ст. 1, 7 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», співвласник багатоквартирного житлового будинку зобов`язаний: забезпечувати належне утримання та належний санітарний, протипожежний і технічний стан спільного майна багатоквартирного будинку; забезпечувати технічне обслуговування та у разі необхідності проведення поточного і капітального ремонту спільного майна багатоквартирного будинку; використовувати спільне майно багатоквартирного будинку за призначенням; додержуватися вимог правил утримання багатоквартирного будинку і прибудинкової території, правил пожежної безпеки, санітарних норм; відшкодовувати збитки, завдані майну інших співвласників та спільному майну багатоквартирного будинку; забезпечувати поточний огляд і періодичне обстеження прийнятого в експлуатацію в установленому законодавством порядку багатоквартирного будинку протягом усього життєвого циклу будинку та нести відповідальність за неналежну експлуатацію згідно із законом.

Відповідно до статті 12 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», житлово-комунальні послуги поділяються за: 1) функціональним призначенням; 2) порядком затвердження цін/тарифів.

Згідно частин 1, 2 статті 19 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», відносини між учасниками договірних відносин у сфері житлово-комунальних послуг здійснюються виключно на договірних засадах.

Учасниками відносин у сфері житлово-комунальних послуг є: власник, споживач, виконавець, виробник.

Статтею 21 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» визначено права і обов`язки виконавця комунальних послуг

Так, зокрема виконавець комунальної послуги зобов`язаний: забезпечувати своєчасність та відповідну якість житлово-комунальних послуг згідно із законодавством та умовами договору, в тому числі шляхом створення систем управління якістю відповідно до національних або міжнародних стандартів; здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень; утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування та ремонт внутрішньо будинкових мереж, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені договором та/або законодавством; своєчасно за власний рахунок проводити роботи з усунення виявлених неполадок, пов`язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з його вини (п.п. 1, 2, 7, 10 ч. 2).

Розділом 2 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, що затверджені Наказом №76 Держжитлокомунгоспу України від 17 травня 2005 року встановлено, що технічне обслуговування жилих будинків - комплекс робіт, спрямованих на підтримку справності елементів будівель чи заданих параметрів та режимів роботи технічного обладнання.

Система технічного обслуговування жилих будинків повинна забезпечувати безпечне та безперебійне функціонування будинків, інженерних мереж та обладнання протягом установленого терміну служби будинку.

Технічне обслуговування жилих будинків включає роботи з контролю за його станом, забезпечення справності, працездатності, наладки і регулювання інженерних систем тощо.

Контроль за технічним станом здійснюється шляхом впровадження

системи технічного огляду жилих будинків.

Задовольняючи часткового позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем доведено вартість завданої матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття, моральну шкоду стягнуто виходячи із засад розумності та справедливості.

Колегія суддів не приймає до уваги посилання скаржника на рішення Приморського районного суду м. Одеси від 28 вересня 2005 року, яким у аналогічній справі визначено розмір моральної шкоди у розмірі 15000 грн., оскільки зазначене рішення не містить правових висновків щодо правовідносин, які виникли у цій справі.

Колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції в частині визначення суми моральної шкоди з огляду на наступне.

Відповідно до частин 1-3 статті 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.

Моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.

Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Однак, звертаючись до суду, позивач не вказала чим підтверджується факт заподіяння моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) відповідачів вони заподіяні, та з чого позивач виходить, визначаючи розмір шкоди у сумі 5 000 грн. та не додано жодних доказів.

Інші доводи апеляційної скарги також висновків суду не спростовують і не впливають на їх правильність.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, рішення суду першої інстанції постановлена з дотриманням норм матеріального та процесуального права, висновки суду обґрунтовані, та не вбачає підстав для її скасування.

Керуючись ст.ст. ст.ст. 367, 374, 375, 381-384 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 27 січня 2020 року залишити без змін.

Постанова набирає чинності з моменту її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий

Судді