06.04.2020 Справа № 696/755/18
УХВАЛА

Іменем України

06 квітня 2020 року Кам`янський районний суд Черкаської області в складі:

головуючого- судді Шкреби В.В.,

за участі секретаря Луцаєвської Н.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кам`янка цивільну справу за позовом ОСОБА_1 (прож. по АДРЕСА_1 ) до Житлово-будівельного кооперативу «Машинобудівник» (знаходиться по вул. Героїв Майдану, б. 10 в м. Кам`янка Черкаської області) про стягнення коштів, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 через свого представника звернулась до Кам`янського районного суду Черкаської області з позовом до Житлово-будівельного кооперативу «Машинобудівник» про стягнення коштів.

Ухвалою Кам`янського районного суду Черкаської області від 26.11.2019 року позовна заява прийнята до розгляду та призначено судове засідання.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що між Позивачем та Відповідачем був укладений Договір на пайову участь (далі Договір), згідно з умовами якого Позивач на момент вступу в члени ЖБК «Машинобудівник» вніс вступний внесок на рахунок Відповідача, а також проводив періодично сплату пайових внесків відповідно до рішення загальних зборів Відповідача та потреб на будівництво житла-квартири АДРЕСА_2

Дані умови договору позивачем виконано та 17.02.2014 року оформлено на праві приватної власності квартиру АДРЕСА_3 .

Однак, до оформлення права власності на свою квартиру, через відмову частини пайовиків від подальшої участі у будівництві вищевказаного будинку, позивачу та іншим особам, які залишилися у кооперативі було запропоновано за свої кошти добудувати незакінчені будівництвом 18 квартир , а після їх реалізації отримати внесені кошти.

Позивач погодилась на пропозицію на внесла кошти у сумі 11068 грн.. В забезпечення даної угоди, голова житлово-будівельного кооперативу «Машинобудівник» Монзуль О.Д. 07.09.2013 року надав позивачу гарантійний лист № 36, згідно якого він гарантує після реалізації вільної житлової площі повернення позивачу сплаченої нею суми.

На даний час 17 квартир з 18 реалізовано, однак кошти позивачу не повернуто.Досудове врегулювання спору позитивних наслідків не дало.

Сама дана обставина істала предметом даного позову та підставою звернення до суду.Оскільки відповідач прострочив грошове зобов`язання, позивач просить з нього стягнути суму основного боргу 11068 грн., інфляційні збитки в розмірі 1040,39 грн. та 3 відсотки річних 324,76 грн.

До початку розгляду справи по суті, представник позивача збільшив позовні вимоги та подав до суду відповідну заяву.

Дану заяву про збільшення позовних вимог мотивував тим, що відповідач по справі борг не віддав, та продовжує користуватися коштами. Що станом на дату подання даної заяви збільшилась кількість прострочених днів від дня подачі первісного позову, а тому відповідно до умов укладеного грошового зобов`язання збільшилась і сума заборгованості. Просив стягнути з відповідача суму основної заборгованості 11068 гривень, інфляційні збитки за період з 01.08.2017р. по 31.01.2020 р. в сумі 2244 гривень 59 копійок, та 3 відсотки річних від простроченої суми заборгованості за період з 01.08.2017р. по 17.02.2020 р, що складає 846 гривень 81 копійок, витрати по сплаті судового збору та витрати на професійну правничу допомогу.

Крім того представник позивача окрім вищевказаного у даній заяві, просить ще зобов`язати ЖБК « Машинобудівник» виконати зобов`язання в повному обсязі взяті на себе відповідно до умов договору № 12 та додатку до нього, укладеного останніми з позивачем по справі 05.11.2011 року « Про пайову участь у будівництві квартири АДРЕСА_3 »

Та оскільки зобов`язання відповідно до договору № 12 не виконані у повному обсязі, просить стягнути з відповідача моральну шкоду в сумі 50 000 тисяч гривень та зобов`язати відповідача виконати договір .

Сторона позивача у судове засідання не з`явилась. Від представника позивача до суду надійшла заява в якій він просить розгляд справи провести без його та позивача участі.

Представник відповідача також в судове засідання не з`явився, про час дату та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки не повідомляв.

Оскільки в судове засідання сторони не з`явилися, суд вважає за можливе провести судове засідання без здійснення фіксації звукозаписувальним технічним засобом, що відповідає вимогам ч.2 ст.247 ЦПК України.

Дослідивши заяву про збільшення позовних вимог, суд приходить до слідуючого .

За нормою п.2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу: позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Таким чином за умовами заяви про збільшення позовних вимог з відповідача необхідно стягнути окрім суми основного боргу, інфляційні збитки за період з 01.08.2017р. по 31.01.2020 р. в сумі 2244 гривень 59 копійок, та 3 відсотки річних від простроченої суми заборгованості за період 01.08.2017 р. по 17.02.2020 р., що складає 846 гривень 81 копійок.

Розрахунок інфляційних втрат наданих позивачем відповідає вимогам закону та не оспорюється відповідачем, тому приймається судом до спільного розгляду з первісним позовом. Відповідно до ч.3 ст. 49 ЦПК України, до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Представник позивача як того вимагає норма закону до суду з заявою про зміну предмету або підстави позову не звернувся, однак як вбачається із поданої ним заяви про збільшення позовних вимог, що в даній заяві він просить ще зобов`язати ЖБК « Машинобудівник» виконати зобов`язання в повному обсязі взяті на себе відповідно до умов договору № 12 та додатку до нього укладеного останніми з позивачем по справі 05.11.2011 року « Про пайову участь у будівництві квартири АДРЕСА_3 ».Та оскільки зобов`язання відповідно до договору № 12 не виконані у повному обсязі, просить стягнути з відповідача моральну шкоду в сумі 50 000 гривень.

Загальні положення ЦПК України вказують, що підстава позову це фактичні обставини, на яких ґрунтується вимога позивача. Зміна підстав позову це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача.

Предмет позову це частина позову, яка становить матеріально-правову вимогу позивача до відповідача, щодо якої суд повинен ухвалити рішення. Ця вимога повинна мати правовий характер, тобто бути врегульованою нормами матеріального права, а також підпадати під цивільну юрисдикцію.

Підстава позову це частина позову, яка відображає обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги і докази, що підтверджують кожну обставину, а також наявність підстав для звільнення від доказування.

Верховний Суд висловив думку, що під підставами позову, які згідно із ст. 49 ЦПК може змінити лише позивач, слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги, а не самі по собі посилання позивача на певну норму закону, яку суд може замінити, якщо її дія не поширюється на дані правовідносини.

Позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Зміна підстав і предмету позову не допускається. Верховний Суд вказує, що якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК України і одночасною відмовою від раніше заявлених вимог.

Зокрема, такий правовий висновок надано Верховним Судом у справі №916/1764/17, рішення від 13.03.2018 року.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач у позовних вимогах предметом яких є гарантійний лист № 36, наданий головою ЖБК «Машинобудівник» 07.09.2013 року ОСОБА_1 в підтвердження отриманих від неї коштів в сумі 11068 грн. на дободову незакінчених будівництвом 18 квартир. Та оскільки після реалізації квартир, що було обумовлено у гарантійному листі кошти позивачу не повернуті, просить суд стягнути вищевказані кошти з урахуванням ст.625 ЦК України.

Договір № 12 та додаток до нього, укладений ЖБК «Машинобудівник» з ОСОБА_1 05.11.2011 року « Про пайову участь у будівництві квартири АДРЕСА_3 » та який як зазначає представник позивача є частково невиконаним, в результаті чого позивачу спричинено моральну шкоду, яку вона оцінює у 50000 тисяч гривень та яку просить стягнути з відповідача, крім цього просить зобов`язати відповідача виконати в повному обсязі даний договір, не є предметом розгляду справи за первісним позовом та ніяким чином не пов`язаний з самостійним «договором позики грошових коштів» в підтвердження якого був наданий гарантійний лист, який і є предметом та підставою розгляду даної справи.

Отже, аналізуючи вищевикладене, суд вважає, що заява про збільшення позовних вимог в частині зміни предмету позову не відповідає вимогам ст. 49 ЦПК України, оскільки позивач змінює не тільки предмет, але й підстави позову і її слід розглядати як новий позов з новими позовними вимогами, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК України і одночасною відмовою від раніше заявлених вимог.

Таким чином, суд вважає, що заяву представника позивача про збільшення позовних вимог в частині стягнення інфляційних збитків та трьох процентів річних від простроченої суми заборгованості слід прийняти до спільного розгляду з первісним позовом, а в іншій частині яка стосуються зміни предмету та підстави позову слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 49, 260 ЦПК України, суд

постановив:

Прийняти до спільного розгляду з первісним позовом ОСОБА_1 до Житлово-будівельного кооперативу «Машинобудівник» про стягнення коштів заяву представника позивача про збільшення позовних вимог в частині стягнення інфляційних збитків та трьох процентів річних від простроченої суми заборгованості.

В прийнятті іншої частини заяви про збільшення позовних вимог, які є по суті заявою про одночасну зміну предмету та підстав позову відмовити, роз`яснивши позивачу право на звернення до суду з окремим позовом.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Суддя : В.В.Шкреба