Справа № 185/8397/19
Провадження № 2/185/791/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 березня 2020 року м.Павлоград

Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Перекопського М.М.,

за участю секретаря судового засідання Молчанової Н.Ю. , позивача,

розглянув у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Донецької міської ради про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини за законом, -

встановив:

У вересні 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Донецької міської ради, в якому просить визначити для неї додатковий строк у три місяці з дня набрання рішенням законної сили для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за законом, що відкрилась після смерті ОСОБА_2 , що помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Маріуполі Донецької області.

Позов обґрунтовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер чоловік позивача - ОСОБА_2 , після смерті якого відкрилася спадщина у вигляді частини житлового будинку розташованого по АДРЕСА_1 та транспортного засобу Mitsubishi Lancer. У вересні 2018 року позивач звернулася в нотаріальну контору з проханням роз`яснити порядок прийняття спадщини за законом після померлого чоловіка ОСОБА_2 . Письмовою відповіддю від 24.09.2018 року № 617/02-14 позивачу було повідомлено, що нею пропущено строк звернення та рекомендовано звернутися до суду з позовом про поновлення строку для прийняття спадщини за законом. Оскільки позивач не заявляла вимог про відмову від прийняття спадщини протягом шести місяців після смерті чоловіка ОСОБА_2 , тому вважала, що вона автоматично вважається такою, що прийняла спадщину. Але звернувшись до нотаріальної контори, нотаріус запросив довідку про проживання однією сім`єю, яка видається відповідним органом (ЦНАП). Такої довідки позивач не може отримати, оскільки ЦНАП не містить інформації з тимчасово окупованої території. Саме через вищевикладене позивачем був пропущений строк на звернення до нотаріуса. На думку позивача дана причина пропуску строку на подання заяви на прийняття спадщини є поважною.

Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримала, надала суду пояснення, які відповідають змісту позовної заяви.

Представник відповідача в судове засідання не з?явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.

Заслухавши пояснення позивача, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість вимог позивача, перевіривши належність, допустимість, достовірність, достатність доказів, оцінивши докази кожний окремо та у сукупності, суд приходить до висновку, що у задоволенні позову слід відмовити повністю з огляду на наступне.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Донецьку помер ОСОБА_2 (а.с.10), який є чоловіком позивача. Останнє підтверджується копією свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_1 , видного відділом РАЦС Куйбишевського района м. Донецька (а.с.8).

Згідно листа приватного нотаріуса Маріупольського міського нотаріального округу Донецької області Чекіди О.А. від 24 вересня 2018 року № 617/02-14, позивачу повідомлено, що нею порушено строк встановлений статтею 1270 ЦК України, а документів які б підтверджували факт спільного проживання на момент відкриття спадщини позивачем не були надані (а.с.11).

Відповідно до ч.1 ст.1269 Цивільного кодексу України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно з спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Згідно з ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини, встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до частин 1,2 ст.1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Приписами частин 1 і 2 ст. 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Для прийняття спадщини встановлюється ч. 1 ст. 1270 ЦК України строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови від 30 травня 2008 року N 7 "Про судову практику у справах про спадкування" роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити із того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно зі ст. ст. 11, 58 - 60 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Посилання позивача на те, що причиною неподання заяви про прийняття спадщини була впевненість, що вона автоматично вважається такою, що прийняла спадщину, суд не приймає, оскільки така обставина не перешкоджає поданню заяви у встановлений законом строк.

У своїх усних поясненнях позивач зазначила, що на момент смерті чоловіка вона перебувала на підконтрольній Україні території, потім поховала його, після цього приїзджала на підконтрольну Україні територію, а саме у Сумську область, на помінки на 9 днів та на 40 днів після смерті, а також на півроку. Також позивач зазначила, що усно зверталася до нотаріуса, але невірно зрозуміла порядок подання заяви про прийняття спадщини. Інших поважних причин позивач зазначити не може.

За таких обставин, суд вважає, що наведені позивачем причини не можна вважати поважними, позивач мала об`єктивну можливість протягом 6 місяців з дня смерті чоловіка звернутися до нотаріуса з відповідною заявою про прийняття спадщини, оскільки неодноразово знаходилася на підконтрольній Україні території в чей час.

Враховуючи, що позивач не надала належних доказів на підтвердження своїх доводів щодо поважності пропуску строку прийняття спадщини, не навела поважності причин, пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій щодо подання заяви про прийняття спадщини, суд приходить до висновку, що вимоги про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

Керуючись ст.ст.2,12,19,81,89,263,265 ЦПК України, суд

ухвалив:

Відмовити у задоволенні позову ОСОБА_1 до Донецької міської ради про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини за законом.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Дніпровського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається через Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, строк на апеляційне оскарження обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено16 березня 2020 року.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_1 .

Відповідач: Донецька міська рада, , місцезнаходження, м. Краматорськ, вул. Транспортна, буд.2.

Суддя М. М. Перекопський