Справа №949/382/20
У Х В А Л А

03 квітня 2020 року суддя Дубровицького районного суду Рівненської області Сидоренко З.С., розглянувши матеріали позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та поділ спільного сумісного майна подружжя,

в с т а н о в и в:

Позивач ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до відповідача ОСОБА_2 та просить:

- розірвати шлюб між нею та відповідачем, зареєстрований 06 червня 2011 року Бережницькою сільською радою Дубровицького району Рівненської області, актовий запис №6;

- визнати за нею право власності на 1/2 частину житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами та на 1/2 частину земельної ділянки площею 0,1626 га, кадастровим номером: :01:001:0250, цільовим призначенням для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), які знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати ст.ст. 175, 177 ЦПК України, а також вимогам ст. 95 цього Кодексу.

Частиною 4 ст. 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Зі змісту ч. 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" вбачається, що за подання позовної заяви про розірвання шлюбу з одночасним поділом майна судовий збір справляється за розірвання шлюбу і за поділ майна.

Подаючи позов до суду, позивач сплатила судовий збір за розірвання шлюбу і за поділ майна в розмірі по 840 грн. за кожну вимогу, що не відповідає розміру ставок судового збору за подання до суду позовної заяви про розірвання шлюбу та поділ майна при розірванні шлюбу, як передбачено ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір".

Частиною 1 ст. 4 вищевказаного Закону передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" з 1 січня 2020 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 2102 грн.

Зі змісту ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" вбачається, що за подання до суду позовної заяви про розірвання шлюбу ставка судового збору встановлена у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 840,80 грн. та за подання до суду позовної заяви про поділ майна при розірванні шлюбу ставка судового збору встановлена у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 3 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Так, позивачем зазначена ціна позову 47399,50 грн. і 1 відсоток від якої не перевищує 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а тому за позовну вимогу про поділ майна підлягає сплаті судовий збір у розмірі 840,80 грн.

Відтак позивачу необхідно виправити вищевказані недоліки.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

За таких обставин, в силу ч. 1 ст. 185 ЦПК України вважаю за необхідне позовну заяву залишити без руху, надавши позивачу строк п`ять днів з дня вручення даної ухвали для усунення вказаних недоліків.

ПОСТАНОВИВ:

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та поділ спільного сумісного майна подружжя та надати позивачу для усунення вищевказаних недоліків п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: підпис.

Виготовлено з автоматизованої системи документообігу суду.

Голова Дубровицького

районного суду: З.С.Сидоренко