Ухвала

31 березня 2020 року

м. Київ

справа № 194/2350/14

провадження № 61-4553ск20

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Литвиненко І. В., розглянувши касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Шпака Володимира Івановича на рішення Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 22 березня 2018 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 05 липня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , яка діє також в інтересах неповнолітніх ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа - Орган опіки та піклування виконавчого комітету Тернівської міської ради про позбавлення права користування житловим приміщенням та за зустрічним позовом ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , треті особи: Орган опіки та піклування виконавчого комітету Тернівської міської ради, Орган опіки та піклування Павлоградської міської ради про визнання права на користування житловим приміщенням, та за зустрічним позовом ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_1 , приватний нотаріус Тернівського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Молодих Валентина Василівна про визнання заповіту недійсним,

ВСТАНОВИВ:

25 жовтня 2019 року представник ОСОБА_1 - адвокат Шпак В. І. засобами поштового зв`язку звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою на рішення Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 22 березня 2018 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 05 липня 2019 року у вказаній вище справі, яка надійшла на адресу суду та була передана судді-доповідачеві Литвиненко І. В. 12 березня 2020 року. Дана касаційна скарга подана з пропуском строку на касаційне оскарження.

У касаційній скарзі заявник просить поновити строк на касаційне оскарження судових рішень посилаючись на те, що строк пропущено з поважних причин, оскільки раніше подана касаційна скарга ухвалою Верховного Суду від 30 вересня 2019 року була повернута заявнику.

Після усунення обставин, що стали підставою для повернення касаційної скарги, заявник повторно звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою на вищезазначені судові рішення.

Ураховуючи конкретні обставини, за яких заявником пропущено строк на касаційне оскарження, суд визнає їх поважними та поновлює процесуальний строк.

Також у касаційній скарзі заявник просить відстрочити сплату судового збору до ухвалення судового рішення у справі, посилаючись на те, що має складне матеріальне становище. Також зазначає про те, що брала участь в антитерористичній операції на сході України та отримала бойову травму.

На підтвердження вказаних обставин заявником надано копію посвідчення, копію грамоти, копію довідки № 500, копію виписки № 1517.

Клопотання не підлягає задоволенню з таких підстав.

Згідно з частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України (тут і далі - в редакції, що діяла до набрання чинності Законом України № 460-IX) суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з положеннями статті 12 ЦПК України, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є правом, а не обов`язком суду, який, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони, що є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується клопотання.

Наведені заявником обставини не можуть бути підставою для відстрочення від сплати судового збору, оскільки ним не надано доказів на підтвердження того, що його майновий стан на день звернення з касаційною скаргою перешкоджав сплаті судового збору у встановлених законодавством порядку і розмірі.

Положення Закону України «Про судовий збір» не містять визначеного (чіткого) переліку документів, які можна вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі наданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.

Підставою для відстрочення від сплати судового збору може бути, наприклад, видана в установленому законом порядку довідка про доходи, пенсію, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо.

Наведення доводів, обґрунтування пов`язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору, а також подання доказів на підтвердження того, що майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановлених законодавством порядку, розмірі і в строки покладається на особу, яка подає скаргу.

Враховуючи зазначене, заява представника ОСОБА_1 - адвоката Шпака В. І. про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги задоволенню не підлягає.

Підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено ставку судового збору за подання фізичною особою касаційної скарги на рішення суду у розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір».

У разі якщо в апеляційному або в касаційному порядку оскаржується судове рішення, яке прийнято за наслідками розгляду первісного і зустрічного позовів, то якщо заявник не згоден із таким рішенням у частині розгляду вимог за обома зазначеними позовами, судовий збір має сплачуватися ним так само з урахуванням результатів розгляду як первісного, так і зустрічного позовів.

Відповідно до пункту 2 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (що діяв на час звернення) за подання до суду позовної заяви немайнового характеру судовий збір складає 0,2 розміру мінімальної заробітної плати.

Статтею 8 Закону України «Про Державний бюджет України на 2014 рік» встановлено, що з 01 січня 2014 року мінімальна заробітна плата: у місячному розмірі - 1 218 грн.

Відповідно до пункту 2 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (що діяв на час звернення) за подання до суду позовної заяви немайнового характеру судовий збір складає 0,2 розміру мінімальної заробітної плати.

Статтею 8 Закону України «Про Державний бюджет України на 2015 рік» встановлено, що з 01 січня 2015 року мінімальна заробітна плата: у місячному розмірі - 1 218 грн.

Відповідно до пункту 2 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (що діяв на час звернення) за подання до суду позовної заяви немайнового характеру судовий збір складає 0,2 розміру мінімальної заробітної плати.

Статтею 8 Закону України «Про Державний бюджет України на 2015 рік» встановлено, що з 01 січня 2015 року мінімальна заробітна плата: у місячному розмірі - 1 218 грн.

Отже, розмір судового збору за подання та розгляд касаційної скарги відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» становить (243,60 грн * 3) * 200% = 1 461,60 грн.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Ураховуючи наведене, касаційну скаргу слід залишити без руху та встановити заявникові строк для усунення вказаних недоліків.

На підставі наведеного, керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на касаційне оскарження задовольнити.

Поновити ОСОБА_1 строк на касаційне оскарження рішення Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 22 березня 2018 року та постанови Дніпровського апеляційного суду від 05 липня 2019 року.

У задоволенні клопотання представника ОСОБА_1 - адвоката Шпака Володимира Івановича про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Шпака Володимира Івановича на рішення Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 22 березня 2018 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 05 липня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , яка діє також в інтересах неповнолітніх ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа - Орган опіки та піклування виконавчого комітету Тернівської міської ради про позбавлення права користування житловим приміщенням та за зустрічним позовом ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , треті особи: Орган опіки та піклування виконавчого комітету Тернівської міської ради, Орган опіки та піклування Павлоградської міської ради про визнання права на користування житловим приміщенням, та за зустрічним позовом ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_1 , приватний нотаріус Тернівського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Молодих Валентина Василівна про визнання заповіту недійсним залишити без руху.

Надати для усунення зазначеного вище недоліку строк до 04 травня 2020 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настають наслідки, передбачені процесуальним законом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І. В. Литвиненко