пр. № 2-з/759/76/20
ун. № 759/5246/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 квітня 2020 року суддя Святошинського районного суду м. Києва Величко Т.О., розглянувши клопотання ОСОБА_1 про забезпечення позову у справі до подання позовної заяви,

встановив:

ОСОБА_1 подала суду заяву про забезпеченя позову до подачі відповідного позову суду, в якій просить накласти арешт на нерухоме майно - кв.107, загальною площею 94,8 кв.м., що знаходиться в АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_2 на праві приватної власності (реєстраційний номер об"єкта нерухомого майна 000), заборонивши вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо неї.

Відповідно до ст.149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду. За заявою сторони у справі, яка передана на розгляд міжнародного комерційного арбітражу, третейського суду, суд може вжити заходів забезпечення позову у порядку та з підстав, встановлених цим Кодексом.

Розглянувши згадану заяву, перевіривши матеріали справи, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для її задоволення з огляду на наступне.

Отже, умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може утруднити або унеможливити виконання рішення по суті позовних вимог.

В пункті 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 року №9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», роз`яснено про те, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

При цьому при вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не учасниками даного судового процесу.

Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, та інтересів сторін та інших учасників судового процесу.

У зв`язку з тим, що заявницею не додано доказів, на які вона посилається (акт загальної канцелярії від 23.03.2020 року № 02/57/2020 про відсутність додатків до заяви про забезпечення позову до подання позовної заяви), а також те, що із тексту даної заяви слідує, що арешт на дану квартиру вже судом накладався, заявниця не довела небхідність вжиття заходів забезпечення позову.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 1-18, 149-150, 153, 154, 157 ЦПК України, суд

ухвалив :

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову у справі до подання позовної заяви,- залишити без задоволення.

Ухвала суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 15 днів з часу проголошення.

Суддя Т.О. Величко.