Заводський районний суд м. Запоріжжя
Справа № 332/279/19
Провадження №: 2/332/21/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 березня 2020 р.

Заводський районний суд м. Запоріжжя у складі:

Головуючого судді - Марченко Н.В.,

при секретарі - Ковтуні В.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Заводського районного суду м. Запоріжжя цивільну справу за позовом ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 який діє на підставі ордеру про надання правової допомоги до Запорізької міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Бердянська державна нотаріальна контора Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 , який діє на підставі ордеру про надання правової допомоги, звернулася із зазначеним позовом, який в подальшому було уточнено(а.с. 104-109). Так, в обґрунтування своїх вимог позивач зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько - гр. ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . До складу спадкового майна за законом входить 1/6 частка житлового будинку АДРЕСА_1 . Спадкоємицею батька також була його мати - гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , яка не прийняла спадщину, померла ІНФОРМАЦІЯ_4 . Інших спадкоємців немає.

29 липня 2019 року вона звернулася до Бердянської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за законом в порядку ст.1261 Цивільного кодексу України після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 батька, так як вона нарешті з`ясувала, що її батько з листопада 2009 року по день смерті мешкав та був зареєстрований у комунальній установі "Бердянський геріатичний пансіонат" Запорізької обласної ради за адресою: АДРЕСА_3.

Згідно із роз`ясненням від 08.08.2019 року №1602/02-14 їй повідомили, що вона пропустила шестимісячний строк на подачу заяви про прийняття спадщини за законом, так як з померлим на день його смерті не була зареєстрована за однією адресою, тому необхідно звернутися до суду із позовною заявою про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, якщо суд визнає причини пропуску поважними.

Позивач зазначає, що встановлений ст. 1270 ЦК України шестимісячний строк на прийняття спадщини нею був пропущений з поважних причин.

Так, вона дуже тяжко перенесла смерть близької людини, знаходилася у глибокому моральному потрясінні, поховання рідного батька стало для неї сильним стресом, глибоким психологічним навантаженням. По-друге, був період, коли у неї було тяжке матеріальне становище, їй бракувало коштів на оформлення спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 гр . ОСОБА_3 - батька та після померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 гр . ОСОБА_4 - баби, які, як вона вважала, разом зі нею були зареєстровані за адресою: АДРЕСА_1 . По-третє, вона вважала себе юридично не грамотною, тому що на консультації в Першій Запорізькій державній нотаріальній конторі їй сказали, якщо у неї немає коштів на оформлення спадщини, але із спадкодавцями вона зареєстрована за однією адресою, то спадщину після спливу шестимісячного строку прийме за фактом прописки і може в будь-якій час звернутися до нотаріуса із відповідними заявами про її прийняття. По-четверте, тільки в липні 2019 року їй на консультації в Першій Запорізькій державній нотаріальній конторі з питань оформлення спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 гр . ОСОБА_4 - баби, що була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 із будинкової книги стало відомо, що її батько гр. ОСОБА_3 із-за стану свого здоров`я з листопада 2009 року по день смерті мешкав та був зареєстрований у комунальній установі "Бердянський геріатичний пансіонат" Запорізької обласної ради за адресою: АДРЕСА_3.

У судовому засіданні представник позивача ОСОБА_2 просив задовольнити позов з підстав, наведених у ньому.

Представник відповідача ОСОБА_5 . у судовому засіданні просила відмовити у задоволенні позовних вимог у зв`язку із тим, що позивачем не доведена поважність причин пропуску 6 місячного строку для прийняття спадщини після померлого у 2010 році батька.

Третя особа про розгляд справи повідомлена, просить розглянути позов без їх участі, про що направлена заява.

Вислухавши пояснення сторін, встановивши обставини справи та перевіривши їх доказами, вивчивши матеріали справи, дослідивши письмові докази, суд вважає позовні вимоги такими, що не підлягають задоволенню, у зв`язку з наступним.

Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про смерть серія НОМЕР_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 (а.с. 111).

До складу спадкового майна за законом входить 1/6 частка житлового будинку АДРЕСА_1 , що належали спадкодавцю на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом (а.с. 120).

Згідно ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Тобто право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Відповідно до ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом встановленого строку, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

В постанові Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 р. «Про судову практику у справах про спадкування» вказано, що спадкоємець є таким, що спадщину не прийняв, якщо свідомо, за відсутності будь-яких перешкод своєчасно не вчиняв дії з прийняття спадщини протягом шести місяців з моменту її відкриття.

Згідно п. 24 вищевказаної постанови Пленуму особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» роз`яснено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Зі змісту п. 2.1 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 р. № 296/5 вбачається, що письмову заяву про прийняття спадщини та відмову від неї може бути надіслано поштою. Надіслання заяви про прийняття спадщини поштою передбачено п. 3.5. гл. 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 р. № 296/5.

Так, 29 липня 2019 року позивач звернулася до Бердянської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за законом в порядку ст.1261 ЦК України після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 батька - гр. ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 146).

Відповідно до роз`яснення від 08.08.2019 року №1602/02-14, ОСОБА_1 пропустила шестимісячний строк на подачу заяви про прийняття спадщини за законом, так як з померлим на день його смерті не була зареєстрована за однією адресою, тому необхідно звернутися до суду із позовною заявою про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, якщо суд визнає причини пропуску поважними (а.с. 168).

Статтею 1272 ЦК України визначені наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно спадкової справи № 204/2019 крім позивача інші спадкоємці після померлого ОСОБА_3 відсутні.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Отже, поважними причинами пропуску строку можна вважати, зокрема: тривалу хворобу спадкоємців; велику відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, у тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача, скрутне матеріальне становище та відсутність інформації про справжнє місце проживання та реєстрації померлого батька з наступних підстав.

Позивачка зазначає та підтверджує поданими до позовної заяви документами, що спадкодавець помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . З урахуванням наведених положень ст. 1270 Цивільного кодексу України, позивачка мала право звернутися до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини у період по 27.11.2010 р. З такою заявою позивачка звернулась лише 29.07.2019 р.

Пропуск строку на прийняття спадщини позивач пояснює досить взаємовиключними причинами з одного боку - це сильний стрес після смерті батька та скрутне матеріальне становище, пов`язане із похованням батька у 2010 році та бабусі у 2014 році, що не дозволяло вчасно звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, а з іншого боку - це юридична необізнаність, адже позивач зазначає, що вона була зареєстрована і проживала із спадкодавцем за однією адресою, а тому вважала, що прийняла спадок фактично, у зв`язку із чим їй не обов`язково звертатися до нотаріальної контори протягом 6 місяців. При цьому, позивач лише від нотаріуса (у 2019 році) дізналась де її батько проживав та був зареєстрований за рік до його смерті та причини зміни місця його проживання та реєстрації.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

В порушення цих вимог, позивачем жодна із обставин (скрутний матеріальний стан, роз`яснення нотаріуса, які були надані після смерті батька) не доведена належними та допустимими доказами.

Пропуск спадкоємцем строку для прийняття спадщини без поважних причин не свідчить про наявність у такого спадкоємця порушеного, невизнаного або оспорюваного права, яке підлягає захисту в судовому порядку.

Дана позиція узгоджена з правовими висновками викладеними у постановах Верховного Суду України від 26 вересня 2012 року у справі № 6- 85цс12 та від 04 листопада 2015 року у справі №6-1486цс15, постанові Верховного Суду від 06 червня 2018 року по справі № 592/9058/17-ц.

З урахуванням викладеного вище, суд не вбачає підстав для визначення позивачці додаткового строку для прийняття спадщини, оскільки на час розгляду справи позивачем не було надано суду доказів, що причини пропуску шестимісячного строку для подачі заяви про прийняття спадщини є поважними, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами.

Суд також зауважує, що ОСОБА_1 звернулася до нотаріальної контори лише у липні 2019 року, тобто через 9 років, що на думку суду, не відповідає засадам розумності, справедливості, правової визначеності.

Оскільки доводи позивача не підтверджені належними та допустимими доказами, що додані до позову, тому суд не вбачає підстав для визнання причин пропуску строку для прийняття спадщини поважними і вважає, що в задоволенні позову слід відмовити за недоведеністю позовних вимог.

Керуючись ст.ст. 259,263-265 ЦПК України, суд,

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 який діє на підставі ордеру про надання правової допомоги до Запорізької міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Бердянська державна нотаріальна контора Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження

Суддя Н.В. Марченко