Провадження №: 2/755/1030/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"14" квітня 2020 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючої судді - Марфіної Н.В.,

за участі секретаря - Міроненко С.П.,

розглянувши у підготовчому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання представника відповідача ОСОБА_1 про залишення без руху позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності на майно межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , про визнання договору дарування недійсним та скасування запису в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про державну реєстрацію права власності, вчиненого на підставі договору дарування та витребування майна з чужого незаконного володіння, за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності на майно та за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про визнання договору дарування недійсним та скасування запису в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про державну реєстрацію права власності, вчиненого на підставі договору дарування, залучена до участі у справі третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Мироник Оксана Вікторівна, -

у с т а н о в и в:

В провадженні Дніпровського районного суду м. Києва знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , про визнання договору дарування недійсним та скасування запису в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про державну реєстрацію права власності, вчиненого на підставі договору дарування та витребування майна з чужого незаконного володіння, за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності на майно та за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про визнання договору дарування недійсним та скасування запису в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про державну реєстрацію права власності, вчиненого на підставі договору дарування, залучена до участі у справі третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Мироник Оксана Вікторівна.

До початку проведення підготовчого засідання представник відповідача ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою про проведення підготовчого засідання без участі відповідача ОСОБА_1 та її представника, і також представник просить розглянути, зокрема, її клопотання про залишення без руху позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності на майно у зв`язку з несплатою в повному обсязі судового збору.

У своєму клопотанні представник ОСОБА_1 просить залишити без руху позовну заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності на майно та надати позивачу строк для сплати в повному обсязі судового збору. Вимоги клопотання мотивовано тим, що позивач заявляє у цьому позові дві вимоги майнового характеру, однак позивачем не вірно обраховано судовий збір стосовно вимог про визнання права власності на 2/3 частини земельної ділянки. Позивач вказав, що вартість земельної ділянки становить 8750,00 доларів США, однак невірно зазначив її вартість у гривнях (22312,50 грн.). Ураховуючи курс долара США на рівні 25,5, 8750,00 доларів США дорівнюють 223125,00 грн. Тож судовий збір має становити 1487,50 грн., а позивачем сплачено 768,40 грн. Таким чином останній має доплатити 719,10 грн. судового збору.

Представник ОСОБА_2 в підготовче засідання не з`явилась, до суду надійшло клопотання представника про перенесення розгляду справи на іншу дату із посиланням на запроваджений з 12.03.2020 року карантин та зміст листа Ради суддів України від 11.03.2020 року, який містить прохання до учасників судових процесів утриматись від участі в судових засіданнях.

Натомість, відповідно до положень ч. 2 ст. 198 ЦПК України, суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках: 1) визначених частиною другою статті 223 цього Кодексу.

За змістом п. 2 ч. 3 ст. 223 ЦПК України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки.

Отже, повторна неявка представника учасника справи в підготовче засідання, незалежно від причин неявки, не є підставою для перенесення розгляду справи. При цьому, із матеріалів справи вбачається, що представник ОСОБА_2 була належним чином повідомлена про розгляд справи на 13.03.2020 року, однак в підготовче засідання не з`явилась та причини неявки суду не повідомила. У наступну призначену дату підготовчого засідання на 14.04.2020 року представник знов не з`явилась надіславши суду клопотання про перенесення розгляду справи.

Також слід зазначити, що суди в умовах карантину продовжують здійснювати правосуддя, а Рада суддів України у відповідному листі зверталась до громадян, які є учасниками судових процесів, з проханням утриматися від участі у судових засіданнях, але якщо слухання не передбачають обов`язкової присутності учасників сторін.

За таких умов, відсутні підстави для перенесення розгляду справи за клопотанням представника ОСОБА_2 .

Представник ОСОБА_3 в підготовче засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив. При цьому, із матеріалів справи вбачається, що представник ОСОБА_2 та представник ОСОБА_3 є адвокатами одного й того самого Адвокатського об`єднання «Крикун та Партнери», тож обізнаність представника ОСОБА_3 про дату та час проведення підготовчого засідання не викликає у суду сумнівів.

Крім того, представник ОСОБА_3 в підготовче засідання призначене на 16.01.2020 року не з`явився надіславши суду клопотання про перенесення розгляду справи у зв`язку з його перебуванням не лекційних заняттях, хоча така дата була попередньо погоджена представниками сторін.

Не з`явився представник ОСОБА_3 і в наступну призначену судом дату підготовчого засідання на 13.03.2020 року повторно подавши до суду клопотання про перенесення розгляду справи у зв`язку з його перебуванням на лекційних заняттях. Не дивлячись на те, що станом на 13.03.2020 року в Україні був запроваджений карантин і з клопотання представника не вбачалось, які лекції він відвідує або які лекції читає та в якому освітньому закладі, суд вирішив і за цим клопотанням представника оголосити перерву.

При цьому, в підготовче засідання призначене на 14.04.2020 року представник втретє поспіль не з`явився, за своїми попередніми клопотаннями про перенесення розгляду справи підтверджуючих документів його перебування на лекційних заняттях суду не надав.

Учасники справи та їх представники мають добросовісно користуватись своїми правами і неухильно дотримуватись своїх процесуальних обов`язків, і з огляду на те, що інформація про дати призначення судових справ до розгляду є загальнодоступною, тим більше для особи, яка має статус адвоката, суд вважає за можливе продовжити проведення підготовчого засідання у справі за відсутності представників ОСОБА_3 та ОСОБА_2 .

Суд, вивчивши клопотання представника відповідача ОСОБА_1 , дослідивши матеріали справи приходить до висновку про те, що клопотання про залишення позову без руху не підлягає до задоволення, з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 11 ст. 187 ЦПК України, суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Із матеріалів справи вбачається, що за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності на майно, за яким позивач просить визнати за ним право власності на 2/3 частини квартири АДРЕСА_1 та на 2/3 частини земельної ділянки АДРЕСА_2 , позивачем сплачено судовий збір за двома квитанціями на суму 768,40 грн. та на суму 9605,00 грн. (Т. 1, а.с. 57).

Відповідно до положень ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, судовий збір сплачується за ставкою - 1% відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При цьому, за змістом п. 2, 10 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається: 2) у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; 10) у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Згідно ч. 9 ст. 19 ЦПК України, для цілей цього Кодексу розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб вираховується станом на 1 січня календарного року, в якому подається відповідна заява або скарга, вчиняється процесуальна дія чи ухвалюється судове рішення.

Станом на 01.01.2019 року, у якому було подано відповідний позов до суду, прожитковий мінімум для працездатних осіб становив 1921,00 грн.

Таким чином, максимально можливий розмір судового збору у 2019 році за позовними вимогами майнового характеру для фізичних осіб становив 9605,00 грн.

Поскільки ціна позову за позовами з кількома самостійними вимогами становить загальну суму позовних вимог, саме із цієї загальної суми має вираховуватись розмір судового збору.

В даному випадку позивачем сплачено максимально можливий у 2019 році розмір судового збору за позовом майнового характеру поданого фізичною особою у сумі 9605,00 грн. Помилковість розрахунку вартості частини земельної ділянки на яку претендує позивач, в даній ситуації не має впливу на розмір судового збору, оскільки він сплачений в максимальному розмірі.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 19, 176, 187, 261, 353-355 ЦПК України, Законом України «Про судовий збір», суд, -

п о с т а н о в и в:

У задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_1 про залишення без руху позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності на майно - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 14.04.2020 року.

Суддя -