ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження 22-ц/821/927/20 Справа № 695/512/16-цГоловуючий по 1 інстанції Савенко В. Г. Доповідач в апеляційній інстанції Бондаренко С.І.
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

16 квітня 2020 року м. Черкаси

Черкаський апеляційний суд в складі судді Бондаренка С.І., Вініченка Б.Б., Новікова О.М. розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на заочне рішення Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 26 травня 2016 року у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Акціонерного товариства «Дельта Банк» Кадирова В.В. до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -

в с т а н о в и в :

Апеляційна скарга ОСОБА_1 на заочне рішення Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 26 травня 2016 року не може бути прийнята до провадження апеляційної інстанції і підлягає залишенню без руху виходячи з наступного.

Встановлено, що ухвалою Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 27 лютого 2020 року залишено без задоволення заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 26 травня 2016 року у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Акціонерного товариства «Дельта Банк» Кадирова В.В. до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором. Даним рішенням стягнуто солідарно з ОСОБА_2 , ОСОБА_1 заборгованість за кредитним договором в розмірі 786277 гривень 90 копійок та судові витрати.

Відповідно до ч.4 ст. 287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Отже, строк на апеляційне оскарження заочного рішення закінчився 30 березня 2020 року.

В поданій ОСОБА_1 14 квітня 2020 року апеляційній скарзі на вказане заочне рішення суду першої інстанції міститься клопотання про поновлення строку на його оскарження.

В обґрунтування клопотання апелянт вказує, що ухвала суду від 27 лютого 2020 року йому не вручалась, про її зміст йому стало відомо з реєстру судових рішень, а подана 06 березня 2020 року апеляційна скарга була повернута судом апеляційної інстанції. Крім того вказує, що при вирішенні питання про поновлення строку на апеляційне оскарження суду слід врахувати, що 2 квітня 2020 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)», яким розділ XII "Прикінцеві положення" ЦПК України доповнено пунктом 3 такого змісту: "3. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину".

Відповідно до ч. 1 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Проте, наведені ОСОБА_1 підстави для поновлення строку апеляційного оскарження суд не може визнати поважними, оскільки, виходячи з того, що ухвалою Черкаського апеляційного суду від 23 березня 2020 року його апеляційну скаргу на дане заочне рішення, подану в межах строку на апеляційне оскарження, було залишено без руху, апелянту було відомо зміст ухвали суду першої інстанції від 27 лютого 2020 року. Недоліки вказаної апеляційної скарги у визначений судом строк усунені не були, в результаті чого ухвалою апеляційного суду від 03 квітня 2020 року скарга була визнана неподаною та повернута.

Такі обставини свідчать про те, що ОСОБА_1 не був позбавлений можливості у визначений законом строк на подачу апеляційної скарги і навіть цим скористався але не виконав вимогу суду та не усунув недоліки поданої апеляційної скарги.

Посилання апелянта на Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» є безпідставними, так як строк на апеляційне оскарження заочного рішення суду сплив до набрання чинності цим Законом.

Крім того, до апеляційної скарги додано копії квитанцій про сплату судового збору, що також є підставою для залишення апеляційної скарги без руху.

Згідно п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно із п. 26 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ №10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» законодавством не встановлено спеціальних вимог до оформлення платіжних документів, на підставі яких перераховуються суми судового збору. Таке перерахування здійснюється за загальними правилами згідно з вимогами Закону України від 05 квітня 2001 року N 2346-III "Про платіжні системи та переказ коштів в Україні" і відповідних нормативно-правових актів Національного банку України.

Платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою додаються до позовної заяви (заяви, скарги) і мають містити відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір. При цьому, платіжне доручення повинно бути підписано уповноваженою посадовою особою банку і скріплено печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення та відміткою про зарахування суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Відповідні документи подаються до суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені з використанням технічних засобів (фотокопії тощо) цих документів, а також платіжне доручення, яке за формою не відповідає наведеним вимогам, не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

Таким чином, копія платіжного доручення про сплату судового не може бути прийнята судом апеляційної інстанції на підтвердження сплати судового збору за подання до суду апеляційної скарги.

Також, відповідно до п.4 ч.2 ст. 356 ЦПК України в апеляційній скарзі мають бути зазначені рішення або ухвала, що оскаржуються.

Апеляційна скарга подана апелянтом 14 квітня 2020 року безпосередньо до Черкаського апеляційного суду, копія оскаржуваного рішення до апеляційної скарги не долучена. При цьому, скаржником зазначено, що оскаржується рішення Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 26 липня 2016 року у справі № 695/512/16-ц.

За вказаним в апеляційній скарзі номером справи в Єдиному державному реєстрі судових рішень міститься заочне рішення Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 26 травня 2016 року у справі № 695/512/16-ц за позовом Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Акціонерного товариства «Дельта Банк» Кадирова В.В. до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, рішення від вказаної апелянтом дати відсутнє.

Відповідно до ч.3 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

На підставі викладеного, апеляційну скаргу ОСОБА_1 на заочне рішення Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 26 травня 2016 року слід залишити без руху та надати апелянту строк десять днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків звернення до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням інших причин та доказів його пропуску, зазначенням вірної дати рішення, що оскаржується та подання оригіналів квитанцій про сплату судового збору.

Керуючись ст.ст. 354, 357 ЦПК України, суд -

у х в а л и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на заочне рішення Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 26 травня 2016 року у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Акціонерного товариства «Дельта Банк» Кадирова В.В. до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором - залишити без руху.

Надати апелянту строк для усунення недоліків протягом десяти з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

У випадку не усунення недоліків апелянту буде відмовлено у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді С.І. Бондаренко

О.М. Новіков

Б.Б. Вініченко