справа №619/563/20
провадження №2/619/527/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 березня 2020 року м. Дергачі

Дергачівський районний суд Харківської області

у складі: головуючого - судді Жорняк О.М.,

за участі секретаря судового засідання Коротченко А.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Дергачі в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання неповнолітньої доньки,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася до Дергачівського районного суду з позовом до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на її користь на утримання неповнолітньої дитини - доньки ОСОБА_3 .

В підтвердження позову позивач посилається на те, що з ОСОБА_2 вона перебувала у шлюбі з 28.02.2009 року, зареєстрованому у відділі реєстрації актів цивільного стану Дергачівського районного управління юстиції Харківської області, за актовим записом № 29.

Від спільного шлюбу мають донькуОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , згідно свідоцтва про народження серія НОМЕР_1 , виданого відділом реєстрації актів цивільного стану Дергачівського районного управління юстиції Харківської області 05 травня 2009 року, за актовим записом №70.

Рішенням Дергачівського районного суду Харківської області з від 11 квітня 2013 року з відповідача було стягнуто на її користь аліменти на утримання доньки ОСОБА_3 у твердій грошовій сумі, в розмірі 500,00 ( п`ятсот) гривень з усіх видів заробітку щомісячно, але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

05 лютого 2015 року рішенням Дергачівського районного суду Харківської області шлюб між ними було розірвано, дитина залишилася проживати з матір`ю.

З 01 січня 2020 року у зв`язку із збільшенням прожиткового мінімуму збільшився і розмір аліментів на дитину: прожитковий мінімум для дітей віком від 6 років і до 18 років з 01.01.2020 становить -2218 гривень.

Отже, відповідно до ч.2 ст. 182 Сімейного Кодексу України, мінімальний гарантований розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, у зв`язку з чим вона просить суд стягнути з відповідача аліменти на її користь на утримання неповнолітньої доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в розмірі ј частини з усіх видів його заробітку (доходу), але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з дня подачі позову і до повноліття дитини.

На даний час однією сім`єю з відповідачем вони не проживають, дитина проживає з нею та знаходяться на повному утриманні матері, у зв`язку з чим вона і звернулася з позовом до суду.

В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явилася, надала суду заяву, в якій свої позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить позов задовольнити та справу розглядати за її відсутності.

Частиною 3 ст. 211 ЦПК України передбачено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив, хоча був належним чином повідомлений про час і місце розгляду справи, про що в справі є поштові повідомлення, тому суд вважає за можливе розглянути справу по суті за його відсутності.

У відповідності до гл. 10 ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи.

Відповідно до ч. 2 ст.274 ЦПК України встановлено, що «у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті. При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін».

При цьому у відповідності до ст. 279 ЦПК України «Розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.

Таким чином суд приходить до висновку про доцільність проведення спрощеного позовного провадження у даній справі.

Всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, з`ясувавши обставини, на які посилалися сторони, як на підставу своїх вимог та заперечень, оцінивши ці докази на належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку про задоволення позову з наступних мотивів.

Згідно зі ст.ст. 12, 13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих сторонами доказів.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених ст. 82 цього Кодексу, тобто тягар доказування лежить на сторонах цивільно-правового спору.

У відповідності до ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі.

Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач з відповідачем ОСОБА_2 перебувала у шлюбі з 28.02.2009 року, зареєстрованому у відділі реєстрації актів цивільного стану Дергачівського районного управління юстиції Харківської області, за актовим записом № 29.

Від спільного подружнього життя мають донькуОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , згідно свідоцтва про народження серія НОМЕР_1 , виданого відділом реєстрації актів цивільного стану Дергачівського районного управління юстиції Харківської області 05 травня 2009 року, за актовим записом №70.

Рішенням Дергачівського районного суду Харківської області з від 11 квітня 2013 року з відповідача було стягнуто на користь позивача аліменти на утримання доньки ОСОБА_3 у твердій грошовій сумі, в розмірі 500,00 ( п`ятсот) гривень з усіх видів його заробітку щомісячно, але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

05 лютого 2015 року рішенням Дергачівського районного суду Харківської області шлюб між сторонами було розірвано.

Згідно довідки з виконавчого комітету Дергачівської міської ради Харківської області від 17.02.2020 за №575, дитина ОСОБА_3 , 2009 року народження проживає разом з матір`ю.

З 01 січня 2020 року у зв`язку із збільшенням прожиткового мінімуму збільшився і розмір аліментів на дитину: прожитковий мінімум для дітей віком від 6 років і до 18 років з 01.01.2020 становить -2218 гривень.

Згідно зі ст. 180 СК України батьки зобов`язані утримувати дітей до досягнення ними повноліття.

Відповідачем не надано належних та допустимих доказів, в тому числі визначених ст. 182 СК України, що він має нерегулярний, мінливий дохід, частину доходу одержує в натурі.

Згідно ст. 182 СК України, при визначенні розміру аліментів суд враховує: 1) стан здоров`я та матеріальне становище дитини; 2) стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; 3) наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; 31) наявність рухомого та нерухомого майна, грошових коштів; 32) доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; 4) інші обставини, що мають істотне значення. Розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

Відповідно до ч. 2 ст. 184 розмір аліментів, визначений судом або домовленістю між батьками у твердій грошовій сумі, щорічно підлягає індексації відповідно до закону, якщо платник і одержувач аліментів не домовилися про інше. За заявою одержувача аліментів індексація може бути здійснена судом за інший період.

Враховуючи, що з 01 січня 2020 року прожитковий мінімум для дітей віком від 6 років і до 18 років становить -2218 гривень, а 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку складає -1109,00 гривень, що значно перевищує суму стягнутих аліментів за рішенням суду.

При таких обставинах, суд приходить до висновку, що причини, які спонукали позивача наполягати на стягненні аліментів на утримання дитини є обґрунтованими, а тому заявлений позов ОСОБА_1 підлягає задоволенню.

Суд вважає за можливе стягнути з відповідача аліменти на користь позивача на утримання неповнолітньої доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в ј частині усіх видів заробітку (доходу) відповідача, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з дня подачі позову і до повноліття дитини, щодо стягнення аліментів за рішенням Дергачівського районного суду Харківської області від 11 квітня 2013 року у твердій грошовій сумі в розмірі -500 (п`ятсот) гривень щомісячно, зупинити стягнення з дня подачі позову.

Відповідно до ч. 1 ст. 191 СК України, аліменти на дитину присуджуються за рішенням суду від дня пред`явлення позову.

У відповідності до ч. 1 ст. 141 ЦПК України суд стягує з відповідача в дохід держави судовий збір пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

Відповідно до ч. 1 ст. 259 ЦПК України суди ухвалюють рішення іменем України негайно після закінчення судового розгляду.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 430 ЦПК України, суд допускає негайне виконання рішення про стягнення аліментів - у межах суми платежу за один місяць.

На підставі ст.ст. 180-183, 184, 191 Сімейного Кодексу України, ст.ст. 12, 13, 81, 89, 141, 206, 258, 259, 263-265, 273, 274, 354 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити повністю.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ідентифікаційний номер НОМЕР_3 , АДРЕСА_2 , аліменти на утримання неповнолітньої дитини: доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у розмірі ј частини з усіх видів його заробітку (доходу) щомісяця, починаючи з моменту подачі позову з 17.02.2020 і до повноліття дитини.

Зупинити стягнення аліментів з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ідентифікаційний номер НОМЕР_3 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_2 , аліменти на утримання неповнолітньої дитини: доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за рішенням Дергачівського районного суду Харківської області від 11 квітня 2013 року у твердій грошовій сумі в розмірі -500 (п`ятсот) гривень, з моменту подачі позову з 17.02.2020.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , судовий збір на користь держави в сумі 840 ( вісімсот сорок) гривень 80 копійок.

Рішення в частині стягнення аліментів у межах суми платежу за один місяць підлягає негайному виконанню.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення відповідно до п.п.15.5 п.15 Перехідних положень ЦПК України через Дергачівський районний суд Харківської області.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне найменування (ім`я) сторін:

Позивач: ОСОБА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_3 , АДРЕСА_2 ;

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 .

Суддя О. М. Жорняк