РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 квітня 2020 року м. Сєвєродонецьк

Сєвєродонецький міський суд Луганської області в складі головуючого судді Бароніна Д.Б., за участю секретаря Бондаренка К.Ю., розглянувши в залі суду у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділення частки майна зі спільної часткової власності, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Сєвєродонецького міського суду Луганської області з позовною заявою до ОСОБА_2 про виділення частки майна зі спільної часткової власності.

В обґрунтування своїх вимог позивач вказує, що 15.10.2007 батько подарував йому 40/100 частки домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 . У червні 2008 року сторони звернулися до Борівської селищної ради про виділення домогосподарств, розташованих за адресою: АДРЕСА_1 в самостійні та привласнення їм нових адрес. 17.06.2008 виконавчий комітет Борівської селищної ради виніс рішення № 78, в якому домогосподарству відповідача надано поштову адресу: АДРЕСА_1 , а домогосподарству позивача - АДРЕСА_1 . З інформаційної довідки №184073663 від 09.10.2019 вбачається, що домоволодіння, розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , на праві приватної спільної часткової власності належить 12/100 та 48/100 часток ОСОБА_2 , а також 40/100 часток - ОСОБА_1 . Відповідно до схеми розташування будівель та споруд у технічному паспорті на будинок садибного типу з господарськими будівлями від 06.10.2019 до майна, яке належить позивачу входить В-1Ж, в, в/, в// - будинок, З - завіс, М - завіс, П - погріб, И - душ, У - убиральня, №1-8, І - споруди. У висновку від 06.10.2019 зазначено, що за технічними показниками домоволодіння може бути поділено. У зв`язку із цим, із урахуванням уточнених позовних вимог, позивач просить виділити йому в натурі 40/100 частки майна, зі спільної часткової власності відповідно до технічного паспорту від 06.10.2019 за адресою: АДРЕСА_1 , в цілу частину майно, а саме житловий будинок - В-1Ж, в, в1, в2, навіс-З, навіс-М, погріб-П, душ-И, убиральня-У, споруди - № 1-8,1.

Представник позивача в судовому засіданні присутній не був, надав заяву про розгляд справи без його участі.

Відповідач в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву, в якій просив розглянути справу без його участі, проти задоволення позовних вимог не заперечує.

Дослідивши письмові матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до копії договору дарування 40/100 часток домоволодіння серії ВКА №567264 від 15.10.2007 ОСОБА_3 подарував ОСОБА_1 40/100 часток домоволодіння АДРЕСА_1 . Вказане відчужуване нерухоме майно складається з: В-1Ж, в, в/, в// - житловий будинок, загальною площею 69,6 кв.м, житловою площею 51,70 кв.м.

Згідно з копією рішення виконавчого комітету Борівської селищної ради № 78 від 17.06.2008 виділені у самостійні домоволодіння: 1) домоволодіння гр. ОСОБА_2 , якому присвоєно поштову адресу: АДРЕСА_1 ; 2) домоволодіння гр. ОСОБА_1 , якому присвоєно поштову адресу: АДРЕСА_2 . Громадянам ОСОБА_2 та ОСОБА_1 вирішено оформити та отримати технічну документацію на вказані домоволодіння.

Рішенням виконавчого комітету Борівської селищної ради № 942 від 14.09.2015 АДРЕСА_1 перейменовано на АДРЕСА_1.

Відповідно до копії технічного паспорту на житловий будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_2 , виготовлений 06.10.2019 ТОВ «Стандарт Оцінка Плюс», вказаний будинок складається з: В-1Ж, в, в1, в2 - житловий будинок, З - навіс, М - навіс, П - погріб, И - душ, У - убиральня, №1-8, І - споруди.

З інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно № 184073663 від 09.10.2019 вбачається, що домоволодіння, розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , на праві приватної спільної часткової власності належить 12/100 та 48/100 часток ОСОБА_2 , а 40/100 часток - ОСОБА_1 . Технічний опис вказаного майна складається з двох частин а саме:

- одноповерховий жилий будинок літ. «А-й,а», покрівля - азбофанера, кількість жилих кімнат - 3;

- одноповерховий жилий будинок літ. «В-й,в,в', в''», покрівля - азбофанера, кількість жилих кімнат - 4.

Згідно з копією висновку щодо технічної можливості поділу об`єкта нерухомого майна, складеного 06.10.2019 ТОВ «Стандарт Оцінка Плюс», ОСОБА_1 фактично користується - житловий будинок «В-1Ж, в, в1, в2» загальною площею 70,1 кв. м, навіс «З», навіс «М», погріб «П», убиральня «У», душ «И», споруди «№ 1; 2; 3; 4; 5; 6; 7; 8; І», що розташовано за адресою: АДРЕСА_1 . Склад новоутворених об`єктів нерухомого майна і їх адреси: житловий будинок за адресою: АДРЕСА_2 (Рішення №78 від 17.06.2008 р. Борівської селищної ради про виділення домоволодінь в самостійні та присвоєння поштових адрес). За технічними показниками об`єкт може бути поділено.

Згідно із листом приватного нотаріуса Сєвєродонецького міського нотаріального округу Михайловського А.Т.від 24.02.2020 ОСОБА_2 не бажає чи ухиляється від посвідчення договору про поділ нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_1 , та реєстрацію права власності на окремий об`єкт нерухомого майна.

Конституцією України (ст. 41) та ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, до якої Україна приєдналася 17.07.97 відповідно до Закону № 475/97-ВР від 17.07.97 «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції», закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном, на власний розсуд учиняти щодо свого майна будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

Частиною 1 ст. 183 ЦК України передбачено, що подільною є річ, яку можна поділити без втрати її цільового призначення.

Поняття спільної часткової власності визначено в частині першій статті 356 ЦК України як власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності.

Згідно із ст. 361 ЦК України співвласник має право самостійно розпорядитися своєю часткою у праві спільної часткової власності.

Відповідно до ч. 1, 3, 4 ст. 364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності.

У разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації.

Договір про виділ у натурі частки з нерухомого спільного майна укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню.

Згідно із пунктом 2.2 Інструкції щодо проведення поділу, виділу та розрахунку часток об`єктів нерухомого майна, затвердженої наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 18 червня 2007 року № 55, визначено, що проведення поділу на самостійні об`єкти нерухомого майна проводиться відповідно до законодавства з наданням кожному об`єкту поштової адреси.

На думку суду, визначальним для виділу в судовому порядку частки нерухомого майна в натурі, яке перебуває у спільній частковій власності, є розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу майна відповідно до часток співвласників. Також, суд має встановити необхідність проведення такого виділу саме в судовому порядку, зокрема, у зв`язку із неможливістю проведення цього виділу в договірному порядку.

З урахуванням вищевикладених обставин справи та правових норм суд вважає, що в даному випадку виділ частки в натурі із майна, що є у спільній частковій власності, може бути проведений. Зокрема, для цього наявна технічна можливість, адже фактично об`єкт права спільної часткової власності в даному випадку являє собою два житлових будинки за окремими адресами ( АДРЕСА_3 ). Виділена позивачу у натурі частка його майна відповідає розміру його частки у праві спільної часткової власності.

Крім цього, листом приватного нотаріуса підтверджується, що відповідач ОСОБА_2 не бажає чи ухиляється від посвідчення договору про поділ нерухомого майна.

Отже, в судовому засіданні встановлено, що обставини, викладені позивачем у позові в обґрунтування своїх вимог є достовірними, підтверджені письмовими доказами, сумніву у суду не викликають і вважаються судом доведеними, у зв`язку із чим позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділення частки майна зі спільної часткової власності підлягає задоволенню.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат у відповідності до ст. 141 ЦПК України, суд враховує, що понесення позивачем судових витрат підтверджується квитанцією № 0.0..1 від 12.12.2019 року про сплату судового збору у сумі 768 грн. 40 коп. Разом з тим, представник позивача не просив стягувати судові витрати з відповідача, отже, справедливим та розумним буде не стягувати судові витрати з відповідача на користь позивача.

Керуючись ст.ст. 10, 12, 13, 76, 141, 247, 258, 259, 263-265, 268, 273, 354 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділення частки майна зі спільної часткової власності - задовольнити.

Виділити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , в натурі 40/100 частки майна зі спільної часткової власності відповідно до технічного паспорту від 06.10.2019 за адресою: АДРЕСА_2 , в цілу частину майно, а саме житловий будинок - В-1Ж, в, в1, в2, навіс-З, навіс-М, погріб-П, душ-И, убиральня-У, споруди - № 1-8,1.

Із урахуванням пункту 15.5 Перехідних положень ЦПК України (в редакції, яка набрала чинності 15.12.2017) рішення може бути оскаржено шляхом подання апеляційної скарги до Луганського апеляційного суду через Сєвєродонецький міський суд протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Д.Б. Баронін