Справа № 755/1274/20
"16" липня 2020 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:
головуючого судді - Чех Н.А.,
за участю секретаря судових засідань - Кузьменко А.М.,
розглянувши в місті Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , який діє у своїх інтересах та в інтересах неповнолітньої ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа: Управління житлово-комунального господарства Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації, про визначення порядку користування жилим приміщенням, -
Позивач звернувся до суду із позовною заявою про визначення порядку користування жилим приміщенням посилаючись на те, що вони (позивачі) та ОСОБА_4 є власниками квартири АДРЕСА_1 . Відповідач є власником 1/3 частини квартири, вони (позивачі) 2/3 частин кватири. Всі вони зареєстровані та проживають у квартирі. Квартири є трикімнатною, загальна площа - 70,1 м2, житлова - 42,1 м2. Кімнати мають наступний метраж - 17,2 м2, 14,9 м2 та 10,0 м2. Фактично відповідач займає кімнату площею 14,9 м2. Вони (позивачі) не заперечують щодо проживання відповідача у даній кімнаті. Однак, через те, що відповідач не надає коштів на оплату комунальних послуг, вони змушені звернутись до суду з даним позовом. Крім того, відповідач має борг зі сплати аліментів, у зв`язку з чим виконавцем накладено арешт на його майно. Просили виділити їм у користування кімнати площею 17,2 м та 10,0 м, відповідачу кімнату площею 14,9 м, допоміжні приміщення залишити у загальному користуванні.
Позивачі - ОСОБА_1 який є законним представником неповнолітньої ОСОБА_2 , та ОСОБА_3 подали заяву про розгляд справи без їх присутності, підтримали обставини викладені у позовній заяві, позовні вимоги, просили їх задовольнити. У разі неявки відповідача не заперечували щодо заочного порядку розгляду справи.
Відповідач до суду не з`явився, по день, час та місце розгляду справи сповіщався згідно норм процесуального законодавства, відзив на позовну заяву не подавав, що дає підстави для розгляду справи у заочному порядку по матеріалам справи.
Представник третьої особи надіслав пояснення з проханням розглянути справу без його присутності та прийняти рішення згідно чинного законодавства України.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.
Даний позов зареєстровано в Дніпровському районному суді м. Києва 27.01.2020 року.
27.01.2020 року проведено автоматизований розподіл судової справи між суддями.
Згідно ухвали Дніпровського районного суду м. Києва від 11.02.2020 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження.
Ухвалою від 03.06.2020 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.
В суді встановлено, що квартира АДРЕСА_1 , згідно Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду» була отримана у власність ОСОБА_5 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 та ОСОБА_2 в рівних долях (по 1/5 частині).
Після смерті ОСОБА_5 1/5 частину спірної квартири успадкували ОСОБА_4 та ОСОБА_1 . ІНФОРМАЦІЯ_1 року ОСОБА_1 видано свідоцтво про право на спадщину за законом на 1/15 частину квартири. 01.07.2019 року ОСОБА_4 видано свідоцтво про право на спадщину за законом на 2/15 частину квартири (з урахуванням частки ОСОБА_6 , від якої вона відмовилась).
Таким чином, позивачі є власниками 7/10 частин квартири, а відповідач є власником 3/10 частин квартири.
Встановлено, що ОСОБА_3 та ОСОБА_2 є доньками ОСОБА_1
Встановлено, що спірна квартира складається з трьох кімнат площею 17,2 м2, 10,0 м2 та 14,9 м2. Кімнати ізольовані. Загальна площа квартири - 70,1 м2, житлова - 42,1 м2. Кухня має площу 7,5 м2, ванна - 2,6 м2, коридор - 12,0 м2, кладова - 1,0 м2. Квартира обладнана лоджією 50 % - 1,9 м2 та 1,9 м2.
В квартирі зареєстровані сторони по справі.
По даній справі позивачі просять суд встановити порядок користування квартирою, оскільки відповідач не сплачує комунальні платежі, має борги, виділивши йому кімнату площею 14,9 м2, де він і проживає.
Відповідно до ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.
Відповідно до ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутись до суду за захистом свого особистого або майнового права та інтересу. Одним із способів захисту цивільного права та інтересу може бути визнання права.
Відповідно до ст.ст. 316, 317, 319 ЦК України право власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном. Власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
Відповідно до статті 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
Відповідно до пункту 16 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12.04.1985 року «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України» - в силу ст. 104 ЖК суд вправі задовольнити вимоги члена сім`ї наймача про поділ жилого приміщення, якщо жилу площу, що припадає на нього (або з урахуванням укладеної угоди про порядок користування жилим приміщенням), може бути виділено у вигляді ізольованого приміщення, яке складається з однієї або кількох кімнат, розмір якого не менше встановленого для надання одній особі. При поділі жилого приміщення за вимогою члена сім`ї наймача йому може бути виділено ізольоване жиле приміщення розміром меншим за жилу площу, що припадає на нього. Однак поділ не може бути допущений, коли це призведе до штучного погіршення житлових умов позивача і викличе необхідність постановки його на облік, як такого, що потребує поліпшення житлових умов.
По даній справі було встановлено, що позивачі просять виділити їм кімнати площею 17,2 м2 та кімнату площею 10,0 м2, відповідачу - 14,9 м2.
Спірна квартира має житлову площу - 42,1 м2, на відповідача припадає 12,63 м2, що фактично відповідає запропоновані кімнаті - 14,9 м2.
Враховуючи позовні вимоги та вимоги чинного законодавства України, суд дійшов висновку, що запропонований позивачами порядок користування спірною квартирою не порушує права як позивачів, так і відповідача.
Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.
Відповідач до суду не з`явився, та не дав жодного документу на спростування доводів позивачів.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України стороні, на користь якої постановлено рішення, суд присуджує з другої сторони всі судові витрати.
По даній справі позивачем ОСОБА_1 було сплачено судовий збір - 2 522,40 грн. Дані кошти позивачі просять стягнути на їх користь.
Враховуючи те, що судовий збір складає 840,80 грн., ОСОБА_2 є неповнолітньою особою, суд вважає за можливе стягнути з відповідача на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 1 681,60 грн.
У стягненні на користь ОСОБА_3 суд відмовляє, оскільки дана особа судовий збір не сплачувала.
На підставі викладено та керуючись ст.ст. 2, 4, 12, 13, 76-78, 81, 258, 259, 264, 265, 273, 280-284, 289, 354, 355 ЦПК України, суд -
Позов ОСОБА_1 , який діє у своїх інтересах та в інтересах неповнолітньої ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа: Управління житлово-комунального господарства Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації, про визначення порядку користування жилим приміщенням - задовольнити.
Встановити порядок користування квартирою АДРЕСА_1 наступним чином:
-виділити ОСОБА_1 , ОСОБА_3 та ОСОБА_2 у користування кімнати площею 17,2 м2 та 10,0 м2;
-виділити ОСОБА_4 у користування кімнату площею 14,9 м2.
Місця загального користування - кухня, вбиральня, ванна, коридор, кладова залишити в загальному користуванні ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .
Стягнути з ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_2 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_2 ) судовий збір у розмірі 1 681,60 грн. (одна тисяча шістсот вісімдесят одна гривня 60 копійок).
Апеляційна скарга на заочне рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до суду апеляційної інстанції. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яка подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом встановлених строків не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Дата складання повного судового рішення - 16.07.2020 року.
Суддя: