Постанова

Іменем України

18 березня 2020 року

м. Київ

справа № 757/18345/17-ц

провадження № 61-30842св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Червинської М. Є.,

суддів: Бурлакова С. Ю., Зайцева А. Ю., Коротенка Є. В., Коротуна В. М. (суддя-доповідач),

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідачі: Головне управління юстиції у м. Києві, державне підприємство «СЕТАМ»,

третя особа - публічне акціонерне товариство «Айбокс банк»,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу державного підприємства «СЕТАМ» на рішення Печерського районного суду м. Києва від 05 липня 2017 року в складі судді Батрин О. В. та ухвалу Апеляційного суду м. Києва від 19 жовтня 2017 року в складі колегії суддів: Левенця Б. Б., Ратнікової В. М., Поліщук Н. В.,

В С Т А Н О В И В:

Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У березні 2017 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до

Головного управління юстиції у м. Києві, державного підприємства «СЕТАМ», третя особа - публічне акціонерне товариство «Айбокс банк» (далі - ПАТ «Айбокс банк»), про скасування проведення електронних торгів та здійснення нової оцінки.

Позовна заява мотивована тим, що в провадженні державної виконавчої служби Головного управління юстиції м. Києва знаходиться виконавче провадження № 37164366, що відкрите за виконавчим листом виданим на підставі заочного рішення в справі № 2-2915/12 від 08 жовтня 2012 року про звернення стягнення на предмет іпотеки - житловий будинок, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 та земельну ділянку за зазначеною адресою.

На виконання постанови державного виконавця, оцінювачем 19 вересня 2016 року проведено оцінку та визначено вартість предмету іпотеки в сумі 7 786 699 грн, копію якого позивачем було отримано 03 жовтня 2016 року та подано заперечення з вимогою провести рецензування.

Перші торги призначені на 04 січня 2017 року, другі торги 29 березня 2017 року не відбулись через відсутність учасників, внаслідок цього проведено уцінку майна. При цьому, другі торги проведені поза шестимісячним строком дії вищевказаної оцінки майна, який сплив 18 березня 2017 року.

Посилаючись на порушення вимог статей 57, 58, 62 Закону України «Про виконавче провадження», пункту 23 Методики оцінки майна, затвердженої постановою КМ України № 1891 від 10 грудня 2003 року, пункту 4.3.5 Інструкції з організації примусового виконання рішень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України № 512/5 від 02 квітня 2012 року, просила:

- визнати недійсними проведення електронних торгів та результатів торгів 29 березня 2017 року предмета іпотеки, а саме будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 та земельної ділянки (кадастровий № :82:125:0039), на якій розташований зазначений будинок, що належить ОСОБА_1 після 19 березня 2017 року у зв`язку із втратою чинності висновку та звіту оцінки майна від 19 вересня 2016 року;

- зобов`язати відділ примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного управління юстиції м. Києві у виконавчому провадженні № 37164366 провести нову оцінку будинку за адресою: АДРЕСА_1 та земельної ділянки (кадастровий № :82:125:0039), на якій розташований зазначений будинок.

Короткий зміст рішення судів першої та апеляційної інстанцій

Рішенням Печерського районного суду м. Києва від 05 липня 2017 року, залишеним без змін ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 19 жовтня 2017 року, позов задоволено частково.

Визнано недійсними проведення електронних торгів та результатів торгів, оформлених протоколом від 29 березня 2017 року, предмета іпотеки, а саме будинку що розташований за адресою: АДРЕСА_1 та земельної ділянки (кадастровий № :82:125:0039), на якій розташований зазначений будинок, що належить ОСОБА_1 після 19 березня 2017 року у зв`язку із втратою чинності висновку та звіту оцінки майна домоволодіння від 19 вересня 2016 року.

У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.

Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Вирішуючи спір, суди виходили із того, що оспорювані позивачем торги проведені поза шестимісячним строком дії вищевказаної оцінки майна, який сплив 18 березня 2017 року, і такі порушують права та законні інтереси позивача.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

У листопаді 2017 року ДП «СЕТАМ»подалодо Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ касаційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просило скасувати рішення судів попередніх інстанцій, та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити.

Рішення судів оскаржуються лише у задоволеній частині позову, а тому у іншій частині у касаційному порядку не переглядаються (частина перша статті 400 ЦПК України).

Аргументи учасників справи

Доводи особи, яка подала касаційну скаргу

Касаційна скаргу мотивована тим, що суди попередніх інстанцій застосували положення Закону № 606-ХІV, однак застосуванню до правовідносин підлягали положення Закону України «Про виконавче провадження» № 1404-VІІІ від 02 червня 2016 року. Майно було передано на реалізацію 05 грудня 2016 року, тому електронні торги з реалізації арештованого майна проводились відповідно до Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 червня 2016 року № 2831/5. Непроведення державним виконавцем рецензування арештованого майна не може бути визнано підставою для визнання прилюдних торгів недійсними. Оскільки торги 29 березня 2017 року визнані такими, що не відбулись, то й не можуть бути визнані недійсними. Крім того, суд не врахував обставин і доказів викладених на обґрунтування заперечень проти заявленого позову і дійшов помилкового висновку про його часткове задоволення.

Заперечення на касаційну скаргу не подано

Надходження касаційної скарги до суду касаційної інстанції

Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 28 листопада 2017 року відкрито касаційне провадження у даній справі та витребувано матеріали цивільної справи із суду першої інстанції.

Відповідно до пункту 4 розділу XIII Перехідних положень ЦПК України у редакції Закону України від 3 жовтня 2017 року № 2147-VIII «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» касаційні скарги (подання) на судові рішення у цивільних справах, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, передаються до Касаційного цивільного суду та розглядаються спочатку за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Згідно зі статтею 388 ЦПК України судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.

Справу передано до Верховного Суду.

Фактичні обставини справи, встановлені судами

Судом встановлено, що відділом примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції м. Києва здійснюється виконавче провадження № 37164366, що відкрите постановою від 01 квітня 2013 року за виконавчим листом, виданим на підставі заочного рішення Печерського районного суду міста Києва в справі № 2-2915/12 від 08 жовтня 2012 року про звернення стягнення на предмет іпотеки житловий будинок, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 та земельну ділянку площею 0.0963 га. за вищезазначеною адресою, та які належать ОСОБА_1 для задоволення грошових вимог ПАТ «Аграрний комерційний банк» (який змінив назву на ПАТ «Айбокс Банк») в сумі 6 492 396,92 грн. Протягом 2014-2016 років державним виконавцем вживались заходи щодо виконання вищевказаного виконавчого листа.

На виконання постанови державного виконавця, оцінювачем 19 вересня 2016 року проведено оцінку та визначено вартість предмету іпотеки в сумі 7 786 699 грн, копію якого позивачем було отримано 03 жовтня 2016 року та подано заперечення з вимогою провести рецензування.

11 жовтня 2016 року ОСОБА_1 подала державному виконавцю заперечення проти результатів оцінки, вважаючи її заниженою, з проханням призначити рецензування звіту та висновку з незалежної оцінки майна від 19 вересня 2016 року, що підтверджується штемпелем працівника виконавчої служби.

Перші торги 04 січня 2017 року не відбулись через відсутність учасників, внаслідок цього проведено уцінку майна до 5 450 689.30 грн., 15 лютого 2017 року повторні торги також не відбулись, було визначено день та час проведення електронних торгів - 29 березня 2017 року.

Торги 29 березня 2017 року не відбулись через відсутність учасників торгів, про що складений протокол № 246003. (а.с.89, 110-112)

31 березня 2017 року до виконавчої служби надійшла заява стягувача ПАТ «Айбокс Банк», в якій останній з посиланням на статтю 50 Закону України «Про виконавче провадження», статтю 49 Закону України «Про іпотеку» заявив про бажання придбати предмет іпотеки шляхом заліку своїх забезпечених вимог в рахунок ціни майна, за початковою ціною, визначеною після останніх торгів - 5 450 689,30 грн. (а.с.124)

За довідкою ДП «Спеціалізоване підприємство «Центр технічної експертизи» від 22 червня 2017 року № 22/06-17 вартість вищевказаного майна (будинку і земельної ділянки) складає 11 469 750 грн.

Мотивувальна частина

Позиція Верховного Суду

Згідно з положенням частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Частиною першою статті 402 ЦПК України встановлено, що у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Касаційна скарга підлягає задоволенню.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Згідно частини другої статті 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків можуть бути як правочини (пункт 1 частини другої статті 11 ЦК України), так і інші юридичні факти (пункт 4 частини другої статті 11 ЦК України).

Зміст правочину не може суперечити ЦК України, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам, а недодержання стороною (сторонами) правочину в момент його вчинення цих вимог чинності правочину є підставою недійсності відповідного правочину (частина перша статті 203, частина перша статті 215 ЦК України.

За статтею 1 Закону виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження та примусове виконання рішень інших органів (посадових осіб) - це сукупність дій органів і посадових осіб, визначених у цьому Законі, що спрямовані на примусове виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), які провадяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, визначених цим Законом, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону та інших законів, а також рішеннями, що відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів - це оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто правочин. Тому відчуження майна з прилюдних торгів за своєю правовою природою відноситься до угод купівлі-продажу й така угода може визнаватись недійсною на підставі норм цивільного законодавства про недійсність правочину за статтями 203, 215 ЦК України.

Разом з тим Закон допускає, що реалізація арештованого майна на прилюдних торгах може не відбутися. У такому випадку з метою забезпечення права стягувача - учасника виконавчого провадження Закон передбачає відповідний порядок дій, які повинен вчинити державний виконавець, а саме: повідомити стягувача про те, що арештоване майно не було реалізоване на прилюдних торгах після проведення повторної оцінки, та запропонувати стягувачу залишити це майно за собою (частина шоста статті 62 Закону).

Якщо стягувач своєчасно і письмово не заявить про таке своє бажання, арешт з майна знімається і воно повертається боржникові (частина сьома статті 62 Закону). Якщо ж стягувач заявить про бажання залишити нереалізоване на прилюдних торгах майно за собою, державний виконавець виносить постанову про передачу майна стягувачу, а за фактом такої передачі складає відповідний акт. При цьому майно передається саме стягувачу в рахунок погашення боргу, а відповідні постанова та акт є підставами для подальшого оформлення стягувачем права власності на це майно (частина дев`ята статті 62 Закону).

З огляду на зазначене, передбачена статтею 62 Закону процедура передачі державним виконавцем стягувачу нереалізованого на прилюдних торгах арештованого майна боржника в рахунок погашення його боргу оформлюється шляхом прийняття державним виконавцем постанови та складення акта про передачу майна стягувачу, які можуть вважатися юридичними фактами, що є законними підставами виникнення цивільних прав та обов`язків (пункт 4 частини другої статті 11 ЦК України). Однак за своєю правовою природою таку процедуру разом з відповідними постановою та актом державного виконавця не можуть бути ототожнені з процедурою відчуження майна з прилюдних торгів тільки тому, що за результатами проведення прилюдних торгів державний виконавець також складає акт.

Таким чином, передача державним виконавцем стягувачу нереалізованого на прилюдних торгах арештованого майна в рахунок погашення боргу, постанова, прийнята державним виконавцем у результаті цієї процедури, та складений державним виконавцем акт про передачу майна стягувачу не можуть визнаватися недійсними на підставі норм цивільного законодавства про недійсність правочину за статтями 203, 215 ЦК України.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 16 листопада 2016 року у справі № 6-1655цс16.

Отже, враховуючи те, що торги (втретє) призначені на 29 березня 2017 року не відбулись через відсутність учасників торгів, про що складений протокол № 246003, позов про визнання недійсними проведення електронних торгів на підставі статей 203, 215 ЦК України задоволенню не підлягає, оскільки передача державним виконавцем спірного майна стягувачу після того як торги не відбулися не є договором купівлі-продажу, а є актом органу/посадової особи державної влади.

Зважаючи на те, що у справі не вимагається збирання або додаткової перевірки чи оцінки доказів, обставини справи встановлені судом повно, але допущено неправильне застосування норм матеріального права, оскаржувані судові рішення підлягають скасуванню з прийняттям нової постанови про відмову в задоволенні позовних вимог.

Відповідно до частини першої статті 412 ЦПК України підставами для скасування судових рішень повністю або частково і ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Щодо судових витрат

Згідно із частиною 13 статті 141 ЦПК України, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

Отже, з ОСОБА_1 на користь ДП «Сетам» підлягає стягненню судовий збір за подання апеляційної скарги - 704,00 грн, касаційної скарги - 168,00 грн, а усього 1472,00 грн.

Керуючись частиною 13 статті 141, статтями 400, 409, 412, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

П О С Т А Н О В И В:

Касаційну скаргу державного підприємства «СЕТАМ» задовольнити.

Рішення Печерського районного суду м. Києва від 05 липня 2017 року та ухвалу Апеляційного суду м. Києва від 19 жовтня 2017 рокускасувати.

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Головного управління юстиції у м. Києві, Державного підприємства «Сетам», третя особа - публічне акціонерне товариство «Айбокс банк», про скасування проведення електронних торгів та здійснення нової оцінки відмовити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Державного підприємства «Сетам» судовий збір за подання апеляційної скарги - 704,00 грн, касаційної скарги - 768,00 грн, а усього 1472,00 грн.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття.

З моменту прийняття постанови судом касаційної інстанції скасовані або визнанні нечинними рішення, постанови та ухвали суду першої або апеляційної інстанції втрачають законну силу та у подальшому виконанню не підлягають.

Постанова суду касаційної інстанції є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий М. Є. Червинська

Судді: С. Ю. Бурлаков

А. Ю. Зайцев

Є. В. Коротенко

В. М. Коротун