Справа №705/1242/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 березня 2020 року м. Умань

Суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області Мазуренко Ю.В. розглянувши позовну заяву приватного підприємства «ЛОТОС-УМАНЬ» до Уманського міського відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - Головне управління Національної поліції у Черкаській області про зняття майна з-під арешту,-

В С Т А Н О В И В:

В березні 2020 року ПП «ЛОТОС-УМАНЬ» звернулося до Уманського міськрайонного суду Черкаської області з позовною заявою до Уманського міського відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - Головне управління Національної поліції у Черкаській області про зняття майна з-під арешту.

Позивач у своїх позовних вимогах, які пред`явлено у порядку цивільного судочинства просить:

«…2. Зняти арешт з нерухомого майна (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 108 ( який в ухвалі слідчого судді та в постанові про відкриття виконавчого провадження вказаний з опискою -10)), а саме з земельної ділянки з кадастровим номером :02:002:0421; зняти заборону державному реєстратору вносити зміни пов`язані з зміною власника земельної ділянки, інших дій, пов`язаних з відчуженням земельної ділянки…».

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, 26.03.2020 р. дану цивільну справу визначено до розгляду судді Мазуренко Ю.В..

Статтею 19 ЦПК України унормовано, що суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи щодо: захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин; інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства.

Позовне провадження - це вид провадження у цивільному процесі, у якому розглядається спір про право цивільне, тобто спір, який виникає з цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин. Наявність спору про право цивільне визначає і іншу характерну рису цього провадження - участь у ньому двох сторін - позивача та відповідача.

Відповідно до частини першої статті 15 Цивільно процесуального кодексу України (далі ЦПК) та роз`яснень викладених в абзаці 1 пункту 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суд повинен виходити з того, що згідно зі статтею 124 Конституції України юрисдикція загальних судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі, а за частинами першою і другою статті 15 ЦПК у порядку цивільного судочинства суди розглядають справи про захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин, інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства. Законом може бути передбачено розгляд інших справ за правилами цивільного судочинства.

Як вбачається з матеріалів позову, 13.04.2019 року ухвалою слідчого судді Уманського міськрайонного суду Годік Л.С. клопотання слідчого Уманського ВП ГУНП в Черкаській області Терновського О.О. про арешт майна ( яке було подано в рамках кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 0000016 від 20.03.2019 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України) було задоволено та накладено арешт на нерухоме майно (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 10), а саме на земельну ділянку з кадастровим номером :02:002:0421; заборонити державному реєстратору вносити зміни пов`язані з зміною власника земельної ділянки, інших дій, пов`язаних з відчуженням земельної ділянки.

23.01.2020 року ст..слідчим СУ ГУ Національної поліції в Черкаській області Падалка Б.В. було винесено постанову «…про закриття кримінального провадження в частині…». В резолютивній частині постанови дослівно вказано, що: «…1. Кримінальне провадження №0000016 від 20.03.2019, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, по факту зловживання службовими особами Уманської міської ради своїм службовим становищем - закрити в частині кримінального провадження №0000014 від 13.01.2020, у зв`язку з встановленою відсутністю події кримінального правопорушення….». Тобто, резолютивна частина відповідної постанови не містить категоричного твердження з приводу повного закриття кримінального провадження №0000016 від 20.03.2019р. по якому було накладено слідчим суддею Уманського міськрайонного суду Годік Л.С. арешт на відповідне майно. Одночасно, згідно вимог КПК України, у разі закриття кримінального провадження не передбачено закриття в частині кримінального провадження, а відповідні матеріали підлягали б виділенню з присвоєнням окремого номера і відповідно повному закриттю виділеного кримінального провадження, якщо основне провадження не закрито повністю.

В тексті позовної заяви містяться посилання на постанову Великої Палати Верховного Суду від 15.05.2019 року у справі № 372/2904/17-ц ; провадження № 14-496цс18 в обґрунтування належності розгляду відповідної категорії справ до цивільного виду судочинства. Одночасно в тексті вищевказаної постанови вказано, що чинний КПК України, не передбачає застосування слідчим, слідчим суддею процесуальних норм у припиненій кримінальній справі.

Тобто, якщо провадження не закрито, то розгляд клопотань в межах такого провадження, в тому числі клопотання про скасування арешту врегульовано нормами КПК України, зокрема ст.. 174 КПК України та належить до компетенції слідчого судді.

У статті 174 КПК України вказано, що арешт майна має тимчасовий характер, і його максимально можлива тривалість обмежена часовими рамками досудового розслідування та/або судового розгляду до прийняття процесуального рішення, яким закінчується кримінальне провадження.

Також у п.54 постанови Великої Палати Верховного Суду від 15.05.2019 року у справі № 372/2904/17-ц; провадження № 14-496цс18 вказано, що будь-які публічно-правові процедури, які з тих чи інших причин не завершені до закриття кримінального провадження (кримінальної справи), з моменту такого закриття втрачають кримінальний процесуальний характер. Арешт майна у такому разі з заходу забезпечення кримінального провадження перетворюється на неправомірне обмеження права особи користуватися належним їй майном.

Оскільки до матеріалів позовної заяви не долучено доказів на підтвердження того, що кримінальне провадження №0000016 від 20.03.2019р. закрито, а долучені докази навпаки вказують на наявність такого провадження, то підстав для розгляду позовної заяви в порядку цивільного судочинства - не має так як в постанові Великої Палати Верховного Суду від 15.05.2019 року у справі № 372/2904/17-ц однозначно вказано, що арешт майна, як захід забезпечення кримінального провадження переходить у

неправомірне обмеження права особи користуватися належним їй майном лише у разі закриття відповідного кримінального провадження.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в судах у порядку цивільного судочинства.

Враховуючи вищевикладене, наведені приписи законодавства та встановлені їм відповідні правовідносини, суддя дійшов висновку, що розгляд питання про скасування арешту майна, що був накладений в процесі проведення досудового розслідування в кримінальному провадженні №0000016 від 20.03.2019р. підлягає вирішенню у порядку врегульованому ст..174 КПК України до моменту закриття кримінального провадження №0000016 від 20.03.2019р. у порядку врегульованому КПК України, а тому необхідно відмовити позивачу у відкритті провадження у справі.

Керуючись п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України, суддя,-

УХВАЛИВ:

У відкритті провадження у справі за позовом приватного підприємства «ЛОТОС-УМАНЬ» до Уманського міського відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - Головне управління Національної поліції у Черкаській області про зняття майна з-під арешту- відмовити.

Роз`яснити позивачеві право звернення до слідчого судді із скаргою у порядку врегульованому ст..174 КПК України.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути поданабезпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвалу суду не було вручено у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Ю.В. Мазуренко