Провадження №2-р/369/5/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.03.2020 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Пінкевич Н.С.,

за участі секретаря Середенко Б.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву комунального підприємства «Києво-Святошинська тепломережа» Київської обласної ради про роз`яснення рішення по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до комунального підприємства Києво-Святошинська тепломережа Київської обласної ради, третя особа Київська обласна рада про стягнення заробітку за час вимушеного прогулу та середнього заробітку за час затримки виконання рішення суду, -

в с т а н о в и в :

У лютому 2020 року КП «Києво-Святошинська тепломережа» Київської обласної ради звернулось до суду з даною заявою. Свої вимоги мотивували тим, що на користь ОСОБА_1 стягнено з комунального підприємства «Києво-Святошинська тепломережа» Київської обласної ради середній заробіток за час затримки у поновленні на роботі за період з 01 березня 2019 року по 23 жовтня 2019 в розмірі 50 966,61 грн. Але в рішенні суду не вказано чи в дану суму враховані обов`язкові податки та збори, що нараховують на заробітну плату та підлягають вирахуванню роботодавцем під час її виплати в дохід держави. Тобто на користь ОСОБА_1 слід перерахувати суму 41 028,12 грн., а податки та збори підлягають перерахуванню в дохід держави в розмірі 9938,49 грн.

На підставі ст. 271 ЦПК України просили суд надати роз`яснення: чи сума середнього заробітку за час затримки у поновленні на роботі за період з 01 березня 2019 року по 23 жовтня 2019 в розмірі 50 966,61 грн. вказана з врахуванням обов`язкових податків та зборів, що підлягають відрахуванню з заробітної плати та перерахуванню роботодавцем в дохід держави?; чи під час виконання судового рішення про стягнення суми середнього заробітку за час затримки у поновленні на роботі за період з 01 березня 2019 року по 23 жовтня 2019 в розмірі 50 966,61 грн. сума присудженого середнього заробітку зменшується на суму податків та зборів загально на 19,5%?

Відповідно до ст. 271 ЦПК України за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання.

Суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може викликати учасників справи, державного чи приватного виконавця в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розглядові заяви про роз`яснення рішення.

Про роз`яснення або відмову у роз`ясненні судового рішення суд постановляє ухвалу, яку може бути оскаржено.

Судом встановлено, що рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 25 квітня 2019 року позов ОСОБА_1 задоволити. Стягнено з комунального підприємства «Києво-Святошинська тепломережа» Київської обласної ради на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 28 липня 2016 року по 21 серпня 2017 року в розмірі 105 489,03 грн., середній заробіток за час затримки у поновленні на роботі за період з 21 серпня 2017 року по 28 лютого 2019 року в розмірі 150 924,38 грн. (справа 369/15210/18).

На виконання даного рішення був виданий виконавчий лист, який пред`явлений до примусового виконання до Києво-Святошинського районного ВДВС ГТУЮ у Київській області (постанова про відкриття від 20 серпня 2019 року, ВП 59855213).

Постановою старшого державного виконавця Києво-Святошинського районного ВДВС ГТУЮ у Київській області від 12 лютого 2020 року виконавче провадження закінчено на підставі п.9 ч.1 ст.39, ст.40 Закону України «Про виконавче провадження», тобто боржник борг відповідно до виконавчого документу, виконавчий збір та витрати на проведення виконавчий дій сплачені у повному обсязі.

Також рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 31 жовтня 2019 року стягнено з комунального підприємства «Києво-Святошинська тепломережа» Київської обласної ради на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час затримки у поновленні на роботі за період з 01 березня 2019 року по 23 жовтня 2019 в розмірі 50 966,61 грн. (справа 369/11019/19).

Постановою Київського апеляційного суду від 05 лютого 2020 року рішення суду залишено без змін.

На виконання даного рішення 27 лютого 2020 року видано виконавчий лист.

При стягненні середнього заробітку за час вимушеного прогулу на підставі статті 235 КЗпП України, суд керувався постановою Кабінету Міністрів України від 05 лютого 1995 року № 100.

Відповідно до пункту 3 розділу ІІІ вищевказаної Постанови при обчисленні середньої заробітної плати у всіх випадках її збереження включаються: основна заробітна плата; доплати і надбавки (за надурочну роботу та роботу в нічний час; суміщення професій і посад; розширення зон обслуговування або виконання підвищених обсягів робіт робітниками-почасовиками; високі досягнення в праці (високу професійну майстерність); умови праці; інтенсивність праці; керівництво бригадою, вислугу років та інші); виробничі премії та премії за економію конкретних видів палива, електроенергії і теплової енергії; винагорода за підсумками річної роботи та вислугу років тощо. Премії включаються в заробіток того місяця, на який вони припадають згідно з розрахунковою відомістю на заробітну плату. Премії, які виплачуються за квартал і більш тривалий проміжок часу, при обчисленні середньої заробітної плати за останні два календарні місяці, включаються в заробіток в частині, що відповідає кількості місяців у розрахунковому періоді. У разі коли число робочих днів у розрахунковому періоді відпрацьовано не повністю, премії, винагороди та інші заохочувальні виплати під час обчислення середньої заробітної плати за останні два календарні місяці враховуються пропорційно часу, відпрацьованому в розрахунковому періоді.

Усі виплати включаються в розрахунок середньої заробітної плати у тому розмірі, в якому вони нараховані, без виключення сум відрахування на податки, стягнення аліментів тощо, за винятком відрахувань із заробітної плати осіб, засуджених за вироком суду до виправних робіт без позбавлення волі.

Системний аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що суми, які суд визначає до стягнення з роботодавця на користь працівника як середній заробіток за час вимушеного прогулу, обраховуються без віднімання сум податків та зборів. Податки і збори із суми середнього заробітку за час вимушеного прогулу, присудженої за рішенням суду, підлягають нарахуванню роботодавцем при виконанні відповідного судового рішення та, відповідно, відрахуванню із суми середнього заробітку за час вимушеного прогулу при виплаті працівнику, внаслідок чого виплачена працівнику на підставі судового рішення сума середнього заробітку за час вимушеного прогулу зменшується на суму податків і зборів.

На підтвердження розміру нарахувань позивач ОСОБА_1 надав суду довідку про доходи №14 від 15 серпня 2016 року (а.с.21), яка надана самим КП «Києво-Святошинська тепломережа» Київської обласної ради. При цьому відповідач по справі самостійно обрав форму довідки та зазначенням сум, які мають бути вказані.

Питання про роз`яснення рішення суду вирішується ухвалою суду. У резолютивній частині ухвали суд роз`яснює як саме слід розуміти резолютивну частину рішення, тобто тлумачить зміст написаного в рішенні. При цьому суд не може змінювати змісту рішення суду. Передбачене зазначеною нормою роз`яснення рішення - це більш повний і ясний виклад тих частин рішення, розуміння яких викликає труднощі при його виконанні, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Тобто роз`яснення рішення суду можливе тоді, коло воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію.

Аналіз наведених положень закону приводить до висновку, що в заяві про роз`яснення рішення має бути зазначено, що саме у резолютивній частині рішення є незрозумілим, в чому полягає незрозумілість рішення, які припускаються варіанти тлумачення рішення, як це впливає на його виконання.

Роз`яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю, якщо воно є неясним та незрозумілим як для осіб, щодо яких воно постановлене, так і тих, що будуть здійснювати його виконання.

Описова, мотивувальна та резолютивна частини рішення суду викладені чітко, конкретно та зрозуміло і додаткового роз`яснення не потребують. Про дану обставину вказували сторони в судовому засіданні.

Інших доказів при розгляді даної справи суду не надано. Не подано таких доказів і при поданні цієї заяви. При цьому обов`язок доведення покладається на сторони, які беруть участь в розгляді даної заяви.

Оскільки доводи заяви про роз`яснення рішення суду ґрунтуються на роз`ясненні порядку виконання, що відноситься до повноважень виконавчої служби та врегульовано Законом України «Про виконавче провадження», а рішення суду ухвалене на підставі поданих сторонами доказів, є зрозумілим та додаткового роз`яснення не потребує, та його резолютивна частина не припускає кілька варіантів тлумачення, тому у задоволенні заяви про роз`яснення рішення суд відмовляє.

За ст. 1 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) (далі - рішення) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню..

За ст. 5 Закону України «Про виконавче провадження» примусове виконання рішень покладається на органи державної виконавчої служби (державних виконавців) та у передбачених цим Законом випадках на приватних виконавців, правовий статус та організація діяльності яких встановлюються Законом України "Про органи та осіб, які здійснюють примусове виконання судових рішень і рішень інших органів".

Також суд звертає увагу на те, що заявником фактично перекладаються функції виконання судового рішення. Разом з тим, такими повноваженнями суд не наділений, а лише перевіряє повноту, правильність, законність здійснення виконавчих дій. Якщо заявник вважає, що не може виконати рішення через відсутність зазначення сум до вирахування, має подати докази до виконавчої служби, і державний виконавець зобов`язаний прийняти відповідне рішення, яке у разі оскарження зацікавленими особами, підлягатиме перевірці в судовому порядку. Також з поданої заяви не вбачається в чому саме є незрозумілим прийняте судом рішення, якщо воно прийнято на підставі наявних та поданих доказів.

Керуючись ст. ст. 12, 81, 141, 200, 206, 263-265, 271, 447-453 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

У задоволенні заяви комунального підприємства «Києво-Святошинська тепломережа» Київської обласної ради про роз`яснення рішення по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до комунального підприємства Києво-Святошинська тепломережа Київської обласної ради, третя особа Київська обласна рада про стягнення заробітку за час вимушеного прогулу та середнього заробітку за час затримки виконання рішення суду відмовити.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 15 днів з дня її проголошення або складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали виготовлений 12 березня 2020 року.

Суддя Н.С. Пінкевич