Справа № 755/629/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"23" березня 2020 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі головуючого судді Гаврилової О.В., розглянувши клопотання відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про розгляд справи з викликом сторін, подане в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про відшкодування шкоди, -

в с т а н о в и в :

В провадженні Дніпровського районного суду м. Києва знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про відшкодування шкоди.

Згідно ч. 1 ст. 277 ЦПК України питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Ухвалою Дніпровського районного суду м.Києва від 11 лютого 2020 року відкрито провадження в даній справі та призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, без повідомлення сторін.

19 березня 2020 року від відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 надійшов відзив на позовну заяву, в якому всупереч вимог ст. 183 ЦПК України викладено клопотання про розгляд справи з викликом сторін.

23 березня 2020 року від позивача ОСОБА_4 надійшла відповідь на відзив, в якій, серед іншого, зазначено що позивач не заперечує проти розгляду справи з викликом сторін

Суд, вивчивши клопотання про розгляд справи з викликом сторін, оцінивши долучені докази, приходить до наступного.

Відповідно до ч. 7 ст. 279 ЦПК України клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

Згідно із частинами 2, 4 ст. 19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: наказного провадження; позовного провадження (загального або спрощеного); окремого провадження. Спрощене позовне провадження призначене для розгляду: малозначних справ; справ, що виникають з трудових відносин;справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд;справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) справи про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); 4) справи про розірвання шлюбу; 5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. (ч.6 ст.19 ЦПК України).

За приписами ч. 6 ст. 279 ЦПК України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов:

1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Клопотання відповідачів є немотивованими в частині того, які процесуальні дії у даній справі суд не зможе вчинити без проведення судового засідання із викликом учасників справи.

Крім того, слід зазначити, що спрощене провадження, як з повідомленням сторін так і без такого, спрямоване на всебічний, повний та об`єктивний розгляд справи з дослідженням всіх наданих сторонами доказів, вивченням всіх заяв сторін по суті справи.

Отже, відповідачі не позбавлені можливості викласти свої доводи, аргументи, міркування, заперечення у письмових заявах по суті справи, не позбавлені можливості надавати суду свої докази на спростування вимог позивача у строки визначені судом або законом, та в повній мірі користуються правами, передбаченими ЦПК України.

За матеріалами справи вбачається, що у даному випадку з урахуванням предмету спірних правовідносин - відшкодування шкоди, ціни позову, яка не перевищує розміру, встановленого п. 1 ч. 6 ст. 279 ЦПК України, характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи, що є підставою для відмови в задоволенні клопотання відповідачів про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Керуючись статтями19, 274, 279, 259-261, 353 ЦПК України,

постановив:

У задоволенні клопотання відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про розгляд справи з викликом сторін - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Оскарження ухвал суду, які не передбачені статтею 353 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається (ч. 2 ст. 352 ЦПК України).

Відповідно до положень ч.2 ст.353 ЦПК України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції, якщо, скаргу подано на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду (п.4 ч. 5 ст. 357 ЦПК України).

Суддя