Справа № 183/6495/19
№ 2/183/1441/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 березня 2020 року Новомосковський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючої судді Сороки О.В.,

секретаря Пащенко А.С.,

розглянувши, в порядку загального позовного провадження, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Спаської сільської ради Новомосковського району Дніпропетровської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

в с т а н о в и в:

11 жовтня 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Спаської сільської ради Новомосковського району Дніпропетровської області, в якому просить визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті бабусі ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування свого позову ОСОБА_1 зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його бабуся ОСОБА_2 . Після її смерті відкрилася спадщина на належний їй житловий будинок АДРЕСА_1 . За життя, 21.02.2011 року ОСОБА_2 склала заповіт, яким заповіла вказаний житловий будинок та прилеглу до нього земельну ділянку своєму онукові - ОСОБА_1 .

02 квітня 2018 року позивач звернувся до приватного нотаріуса Новомосковського районного нотаріального округу Дніпропетровській області Ріхтер Н.В. із заявою про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 . Однак, листом нотаріуса від 02.04.2018 року за 288/01-16 йому було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для звернення з заявою про прийняття спадщини.

Між тим, позивач вказує, що причиною пропуску строку для прийняття спадщини стало те, що після смерті бабусі він переїхав проживати за межі м.Новомосковська та його робочий графік не дозволяв звернутися до нотаріуса особисто, крім того у період з 21.03.2018 року по 02.04.2018 року він знаходився у відрядження у м. Львів. Щодо існування складеного на його ім`я заповіту, позивач дізнався лише в середині березня 2018 року, а ні в сільській раді, а ні іншою посадовою особою його не попереджали про строки для прийняття спадщини та наслідки пропуску такого строку.

Таким чином, позивач стверджує, що пропустив встановлений законом строк для прийняття спадщини з поважних причин, у зв`язку з зайнятістю на роботі та юридичною необізнаністю, а тому є достатні підстави для визначення йому додаткового часу для подання заяви про прийняття спадщини.

Ухвалою суду від 11 жовтня 2019 року відкрите провадження по справі.

В судове засідання представник позивача не з`явилася, звернувшись до суду з заявою про розгляд справи у її відсутність, позов підтримала.

Представник відповідача Підгородненської ОТГ, яка є правонаступником Спаської сільської ради Новомосковського району Дніпропетровської області, в судове засідання не з`явився, надіславши до суду заяву (а.с.23), у якій просив розгляд справи здійснювати за його відсутності.

На підставі ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи.

Суд, дослідивши докази, з точки зору належності та допустимості, а у своїй сукупності з точки зору достатності, дійшов до наступного.

Суду подано копію свідоцтва про смерть ОСОБА_2 , у відповідності до якого остання померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в с.Спаське Новомосковського району Дніпропетровської області (а.с.10).

Згідно свідоцтва про право на спадщину за законом, посвідченого 22 жовтня 2004 року державним нотаріусом Новомосковської районної нотаріальної контори, зареєстрованого в реєстрі за №2-3044 (а.с.7) померлій ОСОБА_2 на праві приватної власності належав житловий будинок АДРЕСА_1 , що також стверджується Витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно (а.с.8).

В матеріалах справи міститься копія заповіту, посвідченого 21.02.2011 року секретарем виконкому Спаської сільської ради Новомосковського району Дніпропетровської області Лазаренко Т.П., зареєстрованого в реєстрі за №16, у відповідності до якого ОСОБА_2 , на випадок своє смерті зробила таке заповідальне розпорядження: житловий будинок разом з господарськими будівлями та прилеглою до нього присадибною ділянкою в розмірі 0,25 га, яка розташована в АДРЕСА_1 , спадкодавець заповіла ОСОБА_1 (а.с.9).

Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру №59735882 від 06.03.2020 року, інформація щодо наявності спадкової справи після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , - відсутня.

Так, ч. 1,2 ст. 1269 ЦК України визначено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

У відповідності до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, тобто з моменту смерті спадкодавця.

Судом встановлено, що 02 квітня 2018 року позивач звернувся до приватного нотаріуса Новомосковського районного нотаріального округу Дніпропетровській області Ріхтер Н.В., із заявою про заведення спадкової справи та видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .

Цим же нотаріусом відмовлено ОСОБА_1 у вчиненні нотаріальної дії, оскільки ним пропущено встановлений ст.1270 ЦК України шестимісячний строк для прийняття спадщини (а.с.12).

У відповідності до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до роз`яснень викладених абзацами 1, 2, 3, 4 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Як зазначає позивач у своєму позові, причиною пропуску строку для прийняття спадщини стало те, що після смерті бабусі він переїхав проживати за межі м. Новомосковська та його робочий графік не дозволяв звернутися до нотаріуса особисто.

Так, поданою до суду довідкою з місця роботи позивача стверджується, що останній у період з 21.02.2018 року по 02.03.2018 року знаходився у відрядження у м. Львів (а.с.13).

Отже, в судовому засіданні знайшло своє підтвердження, що позивач з поважної причини пропустив строк для прийняття спадщини. Доводи, викладені позивачем у позові розцінюються судом, як поважні причини, пов`язані з істотними для позивача труднощами на вчинення такої дії.

Відповідно до ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Відповідно до ст. 78 ЦПК України, суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Аналіз вищезазначених норм закону, а також встановлені в судовому засіданні обставини, щодо причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, та відсутність інших спадкоємців, що прийняли спадщину після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , а також наявність заповіту складеного на ім`я позивача, дають суду підстави для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , і достатнім, в даному випадку, буде строк у три місяці.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 1270, 1272 ЦК України, ст. ст. 12, 76, 81, 89, 200, 263, 265 ЦПК України, суд,-

у х в а л и в:

Позов ОСОБА_1 , - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (РНОКПП НОМЕР_1 ), додатковий строк у 3 (три) місяці, з дня набрання рішення законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя О.В. Сорока.