Справа № 509/1398/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 березня 2020 року суддя Овідіопольського районного суду Одеської області Кочко В.К., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту сумісного проживання однією сім`єю, визнання майна спільною сумісною власністю, визнання права власності

ВСТАНОВИВ:

27.03.2020 р. представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Швець К.О. звернулася до суду з вищевказаним позовом.

Крім того, представником позивача ОСОБА_1 - адвокат Швець К.О. заявлено клопотання про зменшення судового збору.

В обґрунтування клопотання позивачем зазначено, що він працевлаштований, має постійне місце роботи, але у зв`язку із спалахом коронавірусної інфекції - COVID-19, ОСОБА_1 тимчасово не працює та взагалі не отримує заробітної плати. Заробітна плата ОСОБА_1 , як єдине джерело доходів не дозволяє повністю сплатити судовий збір, оскільки судовий збір більше суми доходів, водночас позивачу необхідно їсти, сплачувати комунальні платежі, лікуватися, одягатися, користуватися транспортом.

При таких обставинах просить суд зменшити сплату судового збору до фактично сплаченого.

Перевіривши доводи про зменшення сплати судового збору, не вбачаю підстав для його задоволення виходячи з наступного.

Відповідно до положень ч.ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

В пункті 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року № 10 роз`яснено, що відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 136 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПКУкраїни повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Однак позивачем не надано доказів, щодо незадовільного матеріального стану, згідно довідки Товариства з обмеженою відповідальністю «Епіцентр К» дохід ОСОБА_1 за період з вересня 2019 року по лютий 2020 року становить у загальному розмірі 61801,25 грн.

Враховуючи, що клопотання про зменшення судового збору. задоволенню не підлягає, в зазначеній цивільні справі не може бути відкрите провадження, оскільки позивачем не було сплачено судовий збір за звернення до суду з позовною заявою, як того вимагає ст.175 ЦПК України, тому зазначену позовну заяву необхідно залишити без руху, що узгоджується з п. 3 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17.10.2014 року, в якому роз`яснено, що якщо позивачем (заявником) заявлено клопотання про відстрочення або розстрочення судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його оплати відповідно достатті 136 ЦПК України, то наслідки, передбачені статтею 185 ЦПК України, застосовуються лише за умови відмови в задоволенні такого клопотання, про що постановляється відповідна ухвала.

Таким чином, при вирішенні питання про відповідність позовної заяви вимогам, встановленим ЦПК України, встановлено, що її подано без додержання вимог, викладених у ст. ст.175,177 ЦПК України.

Відповідно до ч.4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», ставки судового збору встановлюються у таких розмірах, за подання до суду: позовної заяви майнового характеру, фізичною особою складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ЗУ «Про державний бюджет України на 2020 рік», станом на 01.01.2020 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 2102 грн.

Зважаючи на це, позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави, авідповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свободщододоступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

У зв`язку з наведеним, залишення даної позовної заяви, без руху з підстав, передбачених законом не є обмеженням доступу до правосуддя з огляду на те, що, після усунення недоліків позовна заява буде вважатися поданою в день первісного її подання до суду.

На підставі викладеного, керуючись Законом України «Про судовий збір», ч. 1ст. 185ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про зменшення сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту сумісного проживання однією сім`єю, визнання майна спільною сумісною власністю, визнання права власності - залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків позовної заяви - три дні з моменту отримання копії цієї ухвали.

Роз`яснити, що якщо позивач не усуне недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважатиметься неподаною і буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту підписання суддею.

Суддя: Кочко В.К.