КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

справа №755/7107/19

провадження № 22-ц/824/5398/2020

31 березня 2020 року м.Київ

Київський апеляційний суд у складі судді Кирилюк Г.М., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження в справі за позовом ОСОБА_1 до Державного реєстратора - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Кобєлєвої Алли Михайлівни, третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю "Кей-Колект" про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 09 грудня 2019 року у складі судді Гончарука В. П.,

встановив:

Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 09 грудня 2019 року у задоволенні позову ОСОБА_1 до Державного реєстратора - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Кобєлєвої Алли Михайлівни, третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю "Кей-Колект" про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії відмовлено.

На вказане судове рішення ОСОБА_1 12.02.2020 року подав апеляційну скаргу.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 20 лютого 2020 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без руху для надання документів, що підтверджують сплату судового збору в розмірі 2 305,20 грн.

19.03.2020 ОСОБА_1 надіслав до Київського апеляційного суду клопотання, в якому просить відстрочити сплату судового збору до розгляду апеляційної скарги. Зазначив, що він не має жодної фінансової можливості сплатити судовий збір, оскільки на його утриманні перебувають дружина та троє неповнолітніх дітей, він залишився без роботи, у зв`язку з введенням на території України карантину він не має варіантів, як заробити кошти для оплати судового збору.

Згідно з частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з положеннями статті 12 ЦПК України, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», ураховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

До клопотання про відстрочення сплати судового збору заявником не надано належних та допустимих доказів, які б свідчили про тяжке матеріальне становище заявника та давали підстави для відстрочення сплати судового збору, відповідно до положень статті 8 Закону України "Про судовий збір" та статті 136 ЦПК України, що відповідає статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливими для всій учасників справи.

Таким доказом може бути, зокрема, відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків за 2019 рік.

У рішенні від 26.07.2005 у справі «Kniat v. Poland» Європейський суд з прав людини вказав на те, що при вирішенні питання про звільнення від сплати судового збору, про надання відстрочення чи розстрочення, національні суди повинні встановити реальний дохід (розмір заробітної плати, соціальних виплат, стипендії тощо) особи, чи наявне в неї рухоме та нерухоме майно, цінні папери, чи є в неї можливість розпоряджатися вказаним без значного погіршення власного фінансового стану.

Ураховуючи наведене, клопотання про відстрочення від сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Відповідно до частини другої статті 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Керуючись статтями 185, 356, 357 ЦПК України суддя

ухвалив:

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 09 грудня 2019 року залишити без руху, надавши позивачу десять днів з дня вручення копії ухвали для надання документів про сплату судового збору, або документів, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У разі невиконання ухвали суду, апеляційна скарга буде вважатися неподаною та повернута особі, що її подала.

Ухвала оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Суддя Кирилюк Г. М.