н/п 2/490/1517/2020 Справа № 490/8711/19
Центральний районний суд м. Миколаєва
__________________________________________________________________
ЗАОЧНЕ Р І Ш Е Н Н Я
18 березня 2020 р. Центральний районний суд м. Миколаєва у складі:
головуючого судді Гуденко О.А.
при секретарі Дудник Г.С.
за участі представника позивача адвоката Бурдинського С.І.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Миколаєві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди в результаті залиття квартири, -
В жовтні 2019 року позивач звернувся до суду з позовом про стягнення з відповідача на його користь майнової шкоди, завданої внаслідок залиття, у розмірі 65 000 грн., моральної шкоди у розмірі 10 000,00 грн., а також судові витрати, мотивуючи свої вимоги тим, що позивач проживає у двокімнатній квартирі АДРЕСА_1 . Поверхом вище над квартирою позивача, у квартирі АДРЕСА_2 , яка належить на праві власності відповідачці, з вини мешканців цієї квартири 10 червня 2019 року з квартири відповідача сталося залиття квартири позивача. Фактично у квартирі проживають квартиранти, на той час проживали особи -іноземці, які навіть не розуміли ні російську, ні українську мову.
10 червня 2019 року, в зв`язку з проведенням МКП "Миколаївводоканал" аварійно-ремонтних робіт на водонапірній мережі, у будинку було вимкнено водопостачання з ранку до вечора. Так, приблизно о 19:10 годині 10 червня 2019 року розпочалося протікання через стелю води з квартири АДРЕСА_3 в квартиру позивача - до кухні та коридору, яке тривало приблизно 20-30 хвилин. Доступу до квартири АДРЕСА_3 не було по причині відсутності у неї будь-кого. Внаслідок вказаного протікання було пошкоджено підшивку стелі з гіпсокартону, стеля намокла, що створило ризик її руйнування та падіння. На стелі та на стінах з`явилися сліди протікання, сирість, грибок. Холодильник, кухонна корпусна меблі та кухонний стіл, на якому були документи, журнали, їжа, також були залиті водою. Вода, яка лилася із стелі пошкодила електропроводку, в результаті чого було виведено з ладу три світильника на кухні, один світильник та кондиціонер в коридорі. Вказані обставини були зафіксовані фотозйомкою та після виклику співробітниківТОВ "ЖЕК «Забота» зазначені обставини також були відображені й в акті про затоплення квартири від 11.06.2019 року №522/3. Вказаним документом підтверджено, що джерелом залиття квартири була вода, яка текла з квартири, що розташована поверхом вище - квартири АДРЕСА_3 .
В подальшому, після телефонної розмови із власником квартири АДРЕСА_3 стало відомо, що фактичною причиною залиття було те, що зранку, після вимкнення води у будинку, квартиранти-іноземці відкрили кран із водою на повну та пішли по своїм справам. Пізніше вода пішла під напором, заповнила каструлю та потекла на підлогу. На його вимогу до власників квартири АДРЕСА_3 щодо відшкодування вартості ремонту, йому було відмовлено, оскільки винними у вказаній ситуації є квартиранти, отже вони як власники квартири) компенсацію за спричинені збитки та шкоду сплачувати не будуть.
Також йому було завдано моральну шкоду, яка полягає у душевних стражданнях, яких він зазнав у зв`язку із пошкодженням свого майна та неможливостю нормального користування ним, тобто в порушенні звичного усталеного способу життя . Так, внаслідок залиття моєї квартири в результаті неправомірних дій відповідача, йому було завдано моральної шкоди, яка полягає в порушенні звичного укладу життя, психологічного стресу та погіршенні здоров`я. З огляду на необережну форму вини відповідача у заподіянні шкоди, тривалість та глибину душевних страждань, вважає 10 000 грн. є розумною та справедливою компенсацією .
В грудні 2019 року позивач подав заяву про збільшення позовних вимог, в якій просив стягнути з ОСОБА_2 , на його користь грошову суму сукупному в розмірі 75 000 грн. в рахунок відшкодування майнової шкоди, завданої в результаті залиття квартири АДРЕСА_5 ., та 20 000 грн. 00 коп. як компенсацію моральної шкоди.
Зазначив, що 03 грудня 2019 року, приблизно о 21-22 годині вечора сталося повторне протікання через стелю води з квартири АДРЕСА_3 його квартиру АДРЕСА_4 , а саме зі стелі ванної кімнати, яке тривало приблизно 40-50 хвилин.
Внаслідок вказаного протікання попередньо встановлено, що пошкоджено підшивку стелі з гіпсокартону, стеля намокла, що створило ризик її руйнування та падіння. На стелі та на стінах з`явилися сліди протікання. Підлога (вкрита плиткою) була залита водою, що у майбутньому може призвести до її руйнування. Вода, яка лилася із стелі пошкодила електропроводку, в результаті чого було виведено з ладу два світильники у ванній кімнаті. Вказані обставини на цей раз були зафіксовані відеозйомкою.
В подальшому, після телефонної розмови із фактичним власником квартири АДРЕСА_3 стало відомо, що фактичною причиною залиття було те, що цього разу нібито був виведений з ладу душовий шланг, через що неможливо було зупинити воду, тому й здійснилось затоплення моєї квартири. Проте жодних грошових коштів в якості компенсації за спричинені збитки та шкоду сплачувати відповідач не буде.
Ухвалою суду від 15 січня 2020 року призначено у справі судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручено судовому експерту Лєсків С.А при Регіональній торгово-промисловій палаті Миколаївської області, на вирішення поставлено наступні питання:
1. Яка технічна причина пошкоджень та руйнувань квартири АДРЕСА_1 ,(елементів, конструкцій, інженерних мереж тощо)? Чи виникли ці пошкодження внаслідок залиття з квартири АДРЕСА_2 ?
2.Які пошкодження об`єкта квартири АДРЕСА_1 , виникли внаслідок залиття?
3.Визначити розмір завданої матеріальної шкоди (вартість ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень тощо) , завданої внаслідок залиття?
Представник позивача в судовому засіданні вимоги позову підтримав та просив задовольнити в повному обсязі з виклдаених в позові підстав.
Відповідач в судове засідання не з`явилася, повідомлялася судом належним неодноразово, не скористалась процесуальним правом подачі відзиву на позовну заяву у встановлений строк, та за відсутності доказів поважності причин неподання учасниками розгляду заяв по суті справи та за згодою позивача суд вирішує справу в порядку заочного розгляду в порядку статті 280 Цивільного процесуального кодексу України.
Вислухавши пояснення представника позивача, допитавши свідків, дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні у справі докази, суд приходить до наступного.
Відповідно до ч. 1 ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Відповідно до ч. 1 ст. 19 Цивільного процесуального кодексу України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється порядку іншого судочинства.
Відповідно до ст. 316 Цивільного кодексу України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.
Власником квартири АДРЕСА_2 ,що знаходиться поверхом вище є ОСОБА_2 - на підставі договору купівлі-продажу посвідченого приватним нотаріусом Яковлєвою Н.П. від 11.11.2005 року .
Згідно Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно від 04.09.2019 року, квартира АДРЕСА_2 належить на праві приватної власності ОСОБА_4 .
Згідно Акту, складеного комісією ТОВ «ЖЕК Забота» від 11.06.2019 року, при огляді квартири АДРЕСА_1 виявлено на кухні на стелі видно сліди намокання у вигляді жовтих мокрих плям площею до 12 кв.м., на підлозі сліди залиття до 1 см висотою. Затоплення відбулося з вищерозташованої квартири АДРЕСА_3 .Причину залиття неможливо встановити через відсутність доступу.
Згідно Акту, складеного комісією ТОВ «ЖЕК Забота» від 05.12.2019 року, при огляді квартири АДРЕСА_1 виявлено у ванній на стелі видно сліди намокання у вигляді жовтих мокрих плям площею до 5 кв.м., на підлозі сліди залиття до 1 см висотою, у коридорі на стелі видно сліди намокання у вигляді жовтих мокрих плям площею до 5 кв.м.,. Затоплення відбулося з вищерозташованої квартири АДРЕСА_3 .
Згідно Акту технічного обстеження електромереж № 1 від 09.12.2019 року квартири АДРЕСА_1 в результаті обстеження виявлено пошкодження електричної проводки, виведено з ладу 10 розеток побутових, 5 вимикачів побутових, 4 розподільних коробки, 12 точкових світильників стельових. Ці елементи не придатні та підлягають повній заміні. У всіх цих приладах встановлена наявність слідів води та підвищена вологість. Причиною виводу з ладу вказаної електромережі є коротке замикання, що виникло в результаті потрапляння вологи в електромережу внаслідок протікання води з квартири , що розташована зверху
Наведені факти підтверджуються фото- та відео- матеріалами, наявними в матеріалах справи.
Як пояснив допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_1 , який є сином позивача, 10 червня 2019 року уввечері до нього зателефонував батько і повідомив, що квартиру заливають сусіди зверху . Він прийшов до батьків та побачив, як в коридорі та кухні через точкові світильники у стелі безперервно ллється вода .Після термінового звернення до ЖЕКу «ЗАБОТА» приїхав майстер, оглянув квартиру АДРЕСА_4 та разом із ним піднявся до квартири АДРЕСА_3 та подзвонив у двері. Після довгої паузи, двері відчинив молодий хлопець - іноземець, який на жодні питання з приводу затоплення не міг відповісти, ані на російській, ані на англійській мові. Вони з майстром зайшли у квартиру АДРЕСА_3 та побачили, що на підлозі кухні стоїть дівчина із ганчіркою та збирає воду із підлоги у тази та відра. Води на підлозі було дуже багато. Батьки нещодавно зробили ремонт і ця ситуація дуже вплинула на здоровя батька, який страждає на серцево-судинне захворювання. Він дуже хвилювася і нервував, тим більше коли це сталося повторно. Внаслідок залиття пошкоджено гипсокартонну стелю, яка підлягає лише заміні, стельові світильники вийшли з ладу, не підлягає ремонту і кондиціонер, який висів в коридорі внаслідок потрапляння у нього води.
03 грудня 2019 року ситуація повторилася. Після термінового виклику аварійної служби ЖЕК «Забота » він з майстром піднялися до квартири АДРЕСА_3 . Після тривалого часу на цей раз двері відчинили особи, які були іноземцями (наче італійці), які розмовляли лише іноземною мовою та нічого пояснити з приводу затоплення не змогли. Вони зайшли у квартиру АДРЕСА_3 та побачили що у ванній кімнаті вся підлога була у воді.
Як пояснив допитаний в судовому засіданні майстер ТОВ «ЖЕК Забота» ОСОБА_5 , він виїзджав на аварійний виклик в диспетчерську службу в квартиру АДРЕСА_4 .При огляді квартири очевидним було те, що залиття відбулося з квартири зверху, бо вода лилася прямо в кухні, ванній кімнаті та коридорі зі стелі через світильники. Коли вони потрапили в квартиру АДРЕСА_3 , то побачили, що на кухні та у ванній черпали воду іноземці, які нічого не могли пояснити. Він оглянув труби, все було ціле, без проривів, отже воду по загальному стояку вони не перекривали, адже не було необхідності.
Відповідно до Висновку № 125-010 від 17.03.2020 року судової будівельно-технічної експертизи, у приміщеннях квартири АДРЕСА_1 , а саме в коридорі, кухні, вбиральні та ванній спостерігаються дефекти, які утворилися на поверхні стель та стін внаслідок залиття водою. Вказані пошкодження обробних покриттів є порушенням ДСТУ-Н Б А.3.1-23:2013 та ДБН В.2.6-161:2010 і відносяться до тих дефектів конструктивних елементів, які могли утворитися в результаті їх залиття.
Встановити наявну причину залиття квартири АДРЕСА_4 не надається можливим, в зв`язку з відсутністю доступу до квартири АДРЕСА_3 для дослідження інженерних комунікацій, але наявність локального розташування дефектів, які виникли при залиття приміщень квартири, свідчать про те, що вони відсутні в місцях розташування каналізаційного стояку та стояку водопостачання.
Вартість ремонтно-будівельних робіт відновного ремонту в приміщеннях в квартирі АДРЕСА_4 в нині чинних цінах складає 59 480 грн.
Відповідно до ст. 179 Житлового кодексу України користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов`язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і при будинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до п. 18 Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями, затверджених Постановою Кабінету міністрів України від 08 жовтня 1992 року №572, власники квартир зобов`язані використовувати приміщення житлових будинків за призначенням, забезпечувати збереження жилих і підсобних приміщень квартир та технічного обладнання будинків, дотримувати правил пожежної безпеки. При появі несправностей у квартирі вживати заходів до їх усунення власними силами або силами підприємства по обслуговуванню житла.
За вимог Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоду завдано не з її вини. ( ч.1 та 2 ст.1166 Цивільного кодексу України)
За змістом цієї статті обов`язок відшкодувати заподіяну шкоду покладається на особу, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Крім застосування принципу вини шкода підлягає відшкодуванню за умови безпосереднього причинного зв`язку між неправомірними діями особи, яка заподіяла шкоду, і самою шкодою. Відсутність хоча б одного з елементів складу цивільного правопорушення виключає настання відповідальності, передбаченої ст.1166 Цивільного кодексу України.
Деліктне зобов`язання - це зобов`язання, в якому особа, що протиправно і винно заподіяла шкоду особистості громадянина або його майну, зобов`язана її відшкодувати, а потерпілий має право на відшкодування заподіяної шкоди у повному обсязі.
У деліктних цивільних правовідносинах реалізуються зобов`язально-правові засоби захисту абсолютних прав. Потерпілий набуває права вимоги про відшкодування збитків, і він має право пред`явити позов про збитки. Праву потерпілого відповідає обов`язок заподіювача шкоди відшкодувати заподіяну шкоду.
Відповідно до ч. 4 ст. 319 Цивільного кодексу України, власність зобов`язує.
Власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. (стаття 322 Цивільного кодексу України)
Вказана стаття встановлює презумпцію обов`язку власника нести всі витрати, пов`язані з утриманням належного йому майна. До таких витрат належать витрати, пов`язані зі зберіганням майна, його ремонтом, забезпеченням збереження його властивостей тощо. Такий обов`язок власника є похідним від належних йому як абсолютному володарю правомочностей володіння, користування та розпорядження майном. Невиконання власником свого обов`язку по утриманню своєї власності може створювати небезпеку для третіх осіб.
Як убачається з матеріалів справи, предмет спору становлять вимоги позивача, який є власником квартири АДРЕСА_1 , з приводу відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої їй залиттям вищезазначеної квартири, вказуючи суб`єктом деліктного зобов`язання відповідача, як власника вищерозташованої квартири АДРЕСА_3 за цією ж адресою, з вини якої, внаслідок необережного поводження її чи її наймачів ( умов договору найму відповідачка суду не надала, отже визначити обсяг відповідальності неможливо) із сантехнічним обладнанням, позивачу завдано шкоду, відшкодування якої підлягає до вирішення в межах даного провадження.
Згідно із ч. 1 ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підстави своїх вимог або заперечень, надавши докази відповідно до вимог ст.ст. 77-80 Цивільного процесуального кодексу України.
Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч. 1 ст. 76 Цивільного процесуального кодексу України).
Відповідно до ч. 1 ст. 77 Цивільного процесуального кодексу України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.
Таким чином, належними вважатимуться докази, які обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення сторін або мають інше значення для вирішення справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Вони мають належати до складу підстав позову або підстав заперечень проти нього і характеризуватися значущістю для визначення спірних правовідносин та зумовленістю цих фактів нормами матеріального права.
Відповідно до частини першої статті 13 Цивільного процесуального кодексу України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Аналізуючи наявні у справі докази в їх сукупності, керуючись діючим законодавством України, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для відшкодування відповідачем на користь позивача матеріальної шкоди у розмірі 59 480 грн., визначеної відповідно до Висновку судової експертизи від 17.03.2020 року, завданої позивачу, як власнику квартири, внаслідок її залиття, - оскільки в судовому засіданні достовірно встановлено факт залиття квартири позивача 10.06.2019 та 03.12.2019 року внаслідок необережного поводження з сантехнічним обладнанням у вищерозташованій квартирі АДРЕСА_3 , належній відповідачу на праві власності, оскільки будь-яких доказів на спростування висновків, які містяться в акті та експертному висновку , відповідачем суду не надано ані під час складення Акту членами комісії ТОВ «ЖЕК «Забота», якими здійснювалось встановлення причини залиття, ані під час перебування даної справи у провадженні суду. Не спростовано і вартість відновлювального ремонту, визначеного експертним висновком.
Тому за наявності складу деліктного зобов`язання, на відповідача, яка несе тягар відповідальність щодо обов`язку збереження майна, належного їй на праві власності, невиконання якого може створювати небезпеку для третіх осіб, покладено обов`язок щодо відшкодування шкоди позивачу, завданої внаслідок залиття належної йому на праві власності квартири.
В частині стягнення моральної шкоди суд вважає необхідним зазначити наступне.
Відповідно до вимог ст. 23 Цивільного кодексу України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав, в тому числі, моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна.
Правовідносини, що виникають із заподіяння позадоговірної моральної шкоди, регулюються ст.ст. 23, 1167 ЦК України, зі змісту яких випливає, що моральна шкода компенсується лише винною особою.
Згідно роз`яснень, що містяться в Постанові Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» від 31 березня 1995 року № 4, відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.
Таким чином, з урахуванням вимог позивача в частині стягнення на його користь моральної шкоди, яка завдана позивачу внаслідок залиття належної йому на праві власності квартири, та пов`язана з розладом нормального життя позивача, нервовою напругою та переживаннями, пов`язаними з необхідністю проведення відновлюваного ремонту квартири, витратою часу на проведення обстеження квартири для визначення розміру матеріального збитку, зверненням до суду за захистом порушених прав, неможливістю врегулювання питання мирним шляхом, повторності завдання шкоди за аналогічних обставин через короткий проміжок часу - суд дійшов висновку, що в розрізі даного спору відповідачем має бути відшкодовано на користь позивача моральна шкода, яку суд визначає в розмірі 9 000,00 грн.
Відповідно до положень ч. 1, 3 ст. 89 Цивільного процесуального кодексу України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
В порядку статті 141 Цивільного процесуального кодексу України, з урахуванням часткового задоволення позову, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 768,40 грн. сплачений при зверненні з даним позовом до суду.
Керуючись ст. 4,12,13, 79-81 1441 , 259-265,273 ЦПК України, суд
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди в результаті залиття квартири - задовольнити частково.
Стягнути на користь ОСОБА_1 з ОСОБА_2 59 480 грн відшкодування матеріальної шкоди, завданої залиттям квартири.
Стягнути на користь ОСОБА_1 з ОСОБА_2 9 000 грн компенсації моральної шкоди.
Стягнути на користь ОСОБА_1 з ОСОБА_2 768 грн 40 коп. судового збору.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України. Повторне заочне рішення позивач та відповідач можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржено з загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН : НОМЕР_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_6
Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Повний текст рішення суду складено 26 березня 2020 року.
Суддя О.А. Гуденко