Придніпровський районний суд м.Черкаси
Номер провадження 2-р/711/4/20
Справа № 711/8841/16-ц
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 березня 2020 року м. Черкаси

Придніпровський районний суд м. Черкаси в складі:

головуючого судді Степаненко О.М.,

за участю секретаря Чмих І.С.,

розглянувши заяву відповідача ОСОБА_1 про роз`яснення та відстрочення виконання рішення Придніпровського районного суду м. Черкаси від 10.08.2018 по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи: департамент архітектури, містобудування та інспектування Черкаської міської ради, інспекція державного архітектурно-будівельного контролю у Черкаській області про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою та знесення самочинного будівництва,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про роз`яснення та відстрочення виконання рішення Придніпровського районного суду м. Черкаси від 10.08.2018.

Заяву мотивує тим, що 10.08.2018 Придніпровським районним судом м. Черкаси у цивільній справі № 711/8841/16-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи: департамент архітектури, містобудування та інспектування Черкаської міської ради, інспекція державного архітектурно-будівельного контролю у Черкаській області про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою та знесення самочинного будівництва ухвалено рішення, яким вирішено усунути перешкоди в користуванні земельною ділянкою, що належить ОСОБА_2 розміром 308 кв.м. шляхом зобов`язання ОСОБА_1 знести нависаючий над земельною ділянкою ОСОБА_2 дах самочинної добудови ОСОБА_1 та верхню частину стіни побудованої нею самочинної добудови до житлового будинку АДРЕСА_1 , яка розташована на цегляному паркані, що розмежовує земельні ділянки ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , до розміру існуючого цегляного паркану висотою 1,90 м.

Рішення Придніпровського районного суду м. Черкаси від 10.08.2018 набрало законної сили 08.11.2018.

16.01.2020 приватним виконавцем виконавчого округу Черкаської області Недоступом Д.М. було складено вимогу, якою її було зобов`язано виконати рішення Придніпровського районного суду м. Черкаси від 10.08.2018 протягом десяти робочих днів.

Вказані виконавчі документи вона отримала 17.01.2020.

20.01.2020 між нею та ТОВ «Теплопроммонтаж» був укладений договір про надання послуг.

21.01.2020 вона письмово звернулася до приватного виконавця із клопотанням про роз`яснення яким чином їй потрібно виконати рішення суду, однак станом на день звернення до суду жодного роз`яснення від приватного виконавця вона не отримала.

27.01.2020 пояснювальною запискою до Договору від 20.01.2020 ТОВ «Теплопроммонтаж» повідомило її про неможливість виконання рішення Придніпровського районного суду м. Черкаси від 10.08.2020 у зв`язку із тим, що резолютивна частина рішення є не достатньо зрозумілою. У пояснювальній записці повідомили, що демонтаж не може бути проведений без отримання належних дозволів у міських служб, при демонтажу верхньої частини стіни є ризик пошкодження основної стіни житлового будинку, даху і внутрішнього оздоблення. Також, спеціалістам не зрозуміло яку площу даху та верхньої частини стіни тимчасової споруди необхідно знести.

У зв`язку із цим просить роз`яснити резолютивну частину рішення Придніпровського районного суду м. Черкаси від 10.08.2018, а саме: які та як саме необхідно вчинити дії для його виконання; яку площу даху та верхньої частини стіни необхідно знести; по якій довжині стіни необхідно знести дах та верхню частину стіни; за чий рахунок необхідно виконати вимоги роботи з демонтажу.

Також просить суд відстрочити виконання рішення Придніпровського районного суду м. Черкаси від 10.08.2018 до закінчення зимового періоду: до 15.04.2020, оскільки на даний час вона не має постійного доходу в зв`язку із відсутністю роботи. Згідно Договору від 20.01.2020 укладеного між нею та ТОВ «Теплопроммонтаж» вартість робіт демонтажу становить 8000 грн., при цьому відповідно до умов договору вона повинна сплатити авансовий внесок, що становить 4000 грн.

Крім того, зауважує, що приватним виконавцем їй встановлений десятиденний строк для добровільного виконання рішення суду, у разі прострочення якого вона може бути притягнута до відповідальності. Оскільки, законодавством не передбачено зупинення строку виконання рішення у разі подання заяви про його роз`яснення, це також стало об`єктивною підставою для її звернення із заявою про відстрочення виконання рішення.

Заявник ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, про причину неявки суду не повідомила, була належним чином повідомлена про час та місце розгляду заяви.

Позивач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася, до початку розгляду справи звернулася до суду з заявою про розгляд заяви ОСОБА_1 про роз`яснення та відстрочення виконання рішення Придніпровського районного суду м. Черкаси від 10.08.2018 без її участі, у задоволенні заяви просить відмовити в зв`язку із її безпідставністю.

Представники Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради, інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Черкаській області в судове засідання не з`явилися, про причину неявки суду не повідомили, були належним чином повідомлені про час та місце розгляду заяви.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 271 ЦПК України неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розглядові заяви про роз`яснення рішення. Також неприбуття в судове засідання вказаних осіб не перешкоджає розгляду заяви про відстрочення виконання рішення.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заява не підлягає до задоволення з наступних підстав.

Рішенням Придніпровського районного суду м. Черкаси від 10.08.2018 були задоволені позовні вимоги ОСОБА_2 . Вирішено усунути перешкоди в користуванні земельною ділянкою, що належить ОСОБА_2 розміром 308 кв.м. шляхом зобов`язання ОСОБА_1 знести нависаючий над земельною ділянкою ОСОБА_2 дах самочинної добудови ОСОБА_1 та верхню частину стіни побудованої нею самочинної добудови до житлового будинку АДРЕСА_1 , яка розташована на цегляному паркані, що розмежовує земельні ділянки ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , до розміру існуючого цегляного паркану висотою 1,90 м.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 271 ЦПК України, за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання.

Верховний Суд України у постанові Пленуму від 18.12.2009 № 14 «Про судове рішення у цивільній справі» звертав увагу судів, що ухвалене у справі рішення має бути гранично повним, ясним та чітким (пункт 8 постанови Пленуму). У п. 21 вказаної Постанови суд роз`яснив, що роз`яснення рішення суду можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Роз`яснення рішення не допускається, якщо воно виконане або закінчився установлений законом строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до виконання. Якщо фактично порушено питання про зміну рішення або внесення

в нього нових даних, у тому числі й роз`яснення мотивів ухваленого

рішення, суд ухвалою відмовляє в роз`ясненні рішення.

В ухвалі від 01.08.2019 у справі № 667/7960/14-ц Верховний Суд зазначив, що зі змісту статті 271 ЦПК України вбачається, що незрозумілим є рішення суду, в якому припускається декілька варіантів тлумачення. Касаційний цивільний суд вказав, що тлумачення статті 271 ЦПК України дозволяє стверджувати, що підставою для роз`яснення рішення суду є утруднення чи неможливість його виконання. Роз`яснення рішення - це більш повний, чіткий, ясний, зрозумілий виклад рішення, як правило його резолютивної частини, розуміння та сприйняття яких викликає труднощі. Якщо фактично ставиться питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, у тому числі й роз`яснення мотивів ухваленого рішення, суд відмовляє в роз`ясненні рішення.

Виходячи зі змісту заяви ОСОБА_1 про роз`яснення рішення суду остання просить суд фактично роз`яснити будівельно-технічний порядок виконання рішення суду, а саме: які дії слід вчинити для його виконання; яку площу даху та верхньої частини стіни необхідно знести; по якій довжині стіни необхідно знести дах та верхню частину стіни, що по суті суперечить положенням ст. 271 ЦПК України. Резолютивна частина рішення Придніпровського районного суду м. Черкаси від 10.08.2018, яким зобов`язано ОСОБА_1 знести нависаючий над земельною ділянкою ОСОБА_2 дах самочинної добудови та верхню частину стіни побудованої нею самочинної добудови до житлового будинку АДРЕСА_1 , на думку суду, не містить неясності або нечіткості, а також має один варіант тлумачення знесення самочинної добудови. Суд не бере до уваги пояснювальну записку ТОВ «Теплопроммонтаж» щодо будівельно-технічної неможливості виконання рішення суду, так як питання щодо виконання рішення суду не входить в коло питань, які суд вирішує під час його роз`яснення.

Клопотання заявника роз`яснити за чий рахунок (позивача чи відповідача) необхідно виконати роботи з демонтажу добудови також не підлягає до задоволення, оскільки у резолютивній частині рішення суду зазначено про зобов`язання ОСОБА_1 знести належну їй добудову, а тому цілком зрозуміло, що будівельні роботи з демонтажу покладені рішенням суду саме на неї та не потребують додаткового тлумачення.

За таких обставин суд приходить до висновку, що рішення суду є повністю зрозумілим, в резолютивній частині рішення немає жодного іншого прихованого чи подвійного змісту, труднощів в сприйнятті цих слів, ці слова не є специфічними юридичними чи іншими важкозрозумілими термінами і їх не можливо зрозуміти будь-яким іншим чином, а тому в задоволенні заяви про роз`яснення рішення суду слід відмовити.

Також не підлягає до задоволення вимога стосовно відстрочення виконання рішення суду до закінчення зимового періоду з наступних підстав.

Відповідно до положень ч.ч. 1, 3 ст. 435 ЦПК України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: ступінь вини відповідача у виникненні спору; щодо фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо (п. 4 ст. 435 ЦПК України).

У постанові КАС ВС від 30.01.2020 № 819/150/17 (К/9901/18105/18) Верховний суд зазначає, що відстрочення в розумінні зазначеної норми закону є відкладенням чи перенесенням дати виконання рішення на новий строк, який визначається адміністративним судом, та допускається у виняткових випадках, залежно від обставин справи. Підставою для відстрочення можуть бути конкретні існуючі, об`єктивні, виключні обставини, що ускладнюють виконання судового рішення у встановлений строк або фактично унеможливлюють таке.

При розгляді заяв щодо відстрочення виконання судового рішення необхідно виходити з міркувань доцільності та об`єктивної необхідності надання саме таких строків відтермінування виконання рішення в цілому. Наявність підстав для відтермінування має бути доведена боржником. Строки відтермінування знаходяться у прямій залежності від обставин, що викликають необхідність надання додаткового строку для повного виконання рішення суду. Надання такого не може створювати занадто або безпідставно привілейовані умови для боржника, натомість повинне базуватися на принципах співмірності і пропорційності з метою забезпечення балансу прав і законних інтересів стягувачів і боржників.

Оцінюючи доводи заяв про відстрочення або розстрочення виконання судового рішення, суди повинні враховувати, що ці заходи не повинні створювати боржнику можливість ухилятися від виконання судового рішення. До уваги повинні братися не лише реальний майновий стан боржника, але й його наміри, що свідчать про бажання виконати рішення.

У заяві про відстрочення виконання рішення Придніпровського районного суду м. Черкаси від 10.08.2018 ОСОБА_1 посилається на скрутний матеріальний стан в якому вона опинилася у зв`язку із тим, що на даний час не працює, однак в підтвердження вказаних доводів жодних доказів не надала, що не дає суду можливості встановити виключність підстав для відстрочення виконання рішення суду.

Отже, у зв`язку із тим, що судом не встановлено виняткових підстав для можливості відстрочити виконання рішення суду у задоволенні заяви в цій частині слід відмовити.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 260, 261,271, 352-354, 435 ЦПК України, суд ,

у х в а л и в :

У задоволенні заяви відповідача ОСОБА_1 про роз`яснення та відстрочення виконання рішення Придніпровського районного суду м. Черкаси від 10.08.2018 по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи: департамент архітектури, містобудування та інспектування Черкаської міської ради, інспекція державного архітектурно-будівельного контролю у Черкаській області про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою та знесення самочинного будівництва - відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття ухвали судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Придніпровський районний суд м. Черкаси протягом 15-ти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Головуючий: О. М. Степаненко