05 березня 2020 року Деснянський районний суд міста Києва в складі
головуючого судді Таран Н.Г.
секретаря судового засідання Раєвського П.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , який діє в своїх інтересах та в інтересах малолітньої ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа: Служба у справах дітей Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації, про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням,
Представник позивача звернувся з вказаним позовом до суду, посилаючись на те, що позивач - ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 . У вказаній квартирі окрім позивача зареєстровані, але не проживають відповідачі - ОСОБА_2 - колишній власник квартири та його сім`я - дружина - ОСОБА_4 та донька - ОСОБА_3 . Позивач не має можливості в повному обсязі та повноцінно використовувати та розпоряджатися власним житлом, оскільки в квартирі зареєстровані сторонні особи, в тому числі малолітня особа. Змушений додатково сплачувати комунальні послуги за користування квартирою, тому, що в ній зареєстровані ще троє осіб. У зв`язку з вищевикладеним представник позивача просив суд визнати відповідачів такими, що втратили право користування квартирою АДРЕСА_1 .
Ухвалою судді від 19.11.2019 року відкрито провадження у вищевказаній справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.
Представник позивача в судове засідання не з`явився, однак, через загальну канцелярію суду подав заяву про можливість розгляду справи у його відсутність. Позовні вимоги підтримує та просить задовольнити. Не заперечує проти заочного розгляду справи.
Відповідачі в судові засідання не з`являлись, причини неявки суду не повідомили, про день, час та місце розгляду справи судом повідомлені належним чином. Від відповідача ОСОБА_2 на адресу суду надійшла заява про визнання позову. Зважаючи на це та враховуючи ч. 4 ст. 223, ст. 280 ЦПК України, суд 05.03.2020 року постановив ухвалу про заочний розгляд справи.
Представник третьої особи: Служби у справах дітей Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи судом повідомлявся належним чином.
Зважаючи на те, що справа розглядалась без участі сторін по справі, які в судове засідання не з`явились, відповідно до ч. 2 статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
Вивчивши матеріали справи, судом встановлені наступні обставини та відповідні їм правовідносини.
Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (ч. 1 ст. 16 ЦК України).
Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Згідно ч. 3 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Згідно з вимогами п.п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 264 ЦПК України, під час ухвалення рішення суд вирішує, чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин.
Частиною 1 ст. 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 , що підтверджується копіями Свідоцтва від 01.02.2017 року та витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності.
У вказаній квартирі окрім позивача зареєстровані, але не проживають відповідачі - ОСОБА_2 - колишній власник квартири та його сім`я - дружина - ОСОБА_4 та донька - ОСОБА_3 .
Представник позивача 07.11.2019 року звернувся через Центр надання адміністративних послуг до Відділу з питань реєстрації місця проживання Деснянської районної державної адміністрації щодо зняття відповідачів з реєстрації, але йому було відмовлено на підставі ст. 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» та рекомендовано звернутись до суду за захистом власних інтересів та прав.
Оскільки в квартирі, яка належить позивачу зареєстровані сторонні особи, права позивача як власника вказаного нерухомого майна є порушеними відповідачами, а тому підлягають захисту.
Відповідно до ст. 316 ЦК України, правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.
Відповідно до ст. 317 ЦК України, власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна.
Відповідно до ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
Відповідно до ст. 320 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
Відповідно до ч. 1 ст. 321 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
Права власника житлового будинку, квартири визначені ст. 383 ЦК України та ст. 150 ЖК України, які передбачають право власника використовувати житло для власного проживання, проживання членів сім`ї, інших осіб і розпоряджатися своїм житлом на власний розсуд.
Відповідно до ст. 391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.
Обмеження чи втручання у право власника можливе лише з підстав, передбачених законом.
Отже, оскільки матеріалами справи встановлено, що позивач ОСОБА_1 є власником квартири, де наразі зареєстровані відповідачі, суд погоджується з доводами представника позивача, що визнання відповідачів такими, що втратили право користування житлом.
На підставі ст. 141 ЦПК України стягненню з відповідачів на користь позивача підлягають судові витрати по оплаті судового збору в розмірі 768,40 грн.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 2, 10, 12, 13, 76-82, 89, 141, 247, 258, 263, 264, 265, 273, 274, 279, 280, 354 ЦПК України, ст. ст. 319, 321, 391 ЦК України, суд, -
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , який діє в своїх інтересах та в інтересах малолітньої ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа: Служба у справах дітей Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації, про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням - задовольнити.
Визнати ОСОБА_2 , ОСОБА_5 та ОСОБА_4 такими, що втратили право користування квартирою АДРЕСА_1 .
Стягнути з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 в рівних частках судовий збір в сумі 768,40 грн., а саме по 256,14 грн. з кожного.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У випадку проголошення у судовому засіданні лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Суддя: Н.Г. Таран