Справа № 175/1022/20-ц
Провадження № 2/175/287/20
У Х В А Л А

30 березня 2020 року суддя Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області Озерянська Ж.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Кабінету Міністрів України про відшкодування моральних збитків за порушення суб`єктами владних повноважень права на отримання інформації по суті звернення, права на захист та забезпечення особистого немайнового права на життя та безпечне життя і здоров`я довкілля шляхом ліквідації корупційної сфери щодо перерахування субсидії через Ощадбанк, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Кабінету Міністрів України про відшкодування моральних збитків за порушення суб`єктами владних повноважень права на отримання інформації по суті звернення, права на захист та забезпечення особистого немайнового права на життя та безпечне життя і здоров`я довкілля шляхом ліквідації корупційної сфери щодо перерахування субсидії через Ощадбанк.

Вищевказана позовна заява надійшла до суду в електронній формі та містить зазначення про те, що документ був сформований в системі «Електронний суд» 25.03.2020 року.

Вивчивши матеріали позовної заяви, суд вважає необхідним позовну заяву залишити без руху, виходячи з наступного.

Як вбачається, позовна заява оформлена без дотримання вимог ст. 175, 177 ЦПК України, а саме:

-не вказано ціну позову;

-крім того, потребує уточнень зміст позовних вимог, який викладено не коректно, що унеможливлює визначитись з позовними вимогами до відповідача, а тому необхідно конкретизувати позовні вимоги;

-за приписами норм ст. 42, 48 ЦПК України, сторонами у цивільному процесі є позивач і відповідач, якими можуть бути фізичні і юридичні особи, держава. У позовній заяві позивач повинен викласти свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування, що є певною формою захисту, у який позивач просить захистити свої цивільні права та інтереси, тому має суттєве значення при розгляді справи. За приписами п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні. Вказаною нормою також передбачено, що, якщо позов подано до кількох відповідачів, позовна заява повинна містити зміст позовних вимог щодо кожного з них. Зважаючи до вищевикладені норми закону, позивачу необхідно уточнити коло учасників справи та їхній процесуальні статуси, узгодивши з позовними вимогами до нього/них та вірно зазначити про їх наявність в позовній заяві, оскільки при роздруківці з «Електронного суду» повного тексту позовної заяви вбачається наявність одного відповідача: Кабінет Міністрів України, який і відображений в програмі документообігу суду «Д-3» та наявність ще трьох відповідачів: Кабінет Міністрів України, Міністерство соціальної політики України та Дніпропетровська обласна державна адміністрація, які не відображені в програмі документообігу суду «Д-3», що унеможливлює суд визначитись з колом відповідачів;

-не надано попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв?язку із розглядом справи;

-позовна заява має містити відомості про розмір конкретних сум, щодо яких заявлено вимоги про стягнення моральної шкоди, з відповідними розрахунками і обґрунтуванням та докази, що підтверджують позов, отже до заяви повинні бути додані необхідні документи, наприклад докази причино-наслідкового зв?язку між станом здоров`я позивача та діями, бездіяльністю або рішеннями відповідача, наприклад, докази витрат на лікування.

Суд вважає за необхідне звернути увагу позивача на те, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Практикою Європейського суду з прав людини (див. рішення у справі «Мельник проти України» (Melnyk v.Ukraine), заява №23436/03, пункти 2223, від 28 березня 2006 року) встановлено, що право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України, позовна заява подана без додержання вимог, викладених в статтях 175 і 177 ЦПК України підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, суддя -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Кабінету Міністрів України про відшкодування моральних збитків за порушення суб`єктами владних повноважень права на отримання інформації по суті звернення, права на захист та забезпечення особистого немайнового права на життя та безпечне життя і здоров`я довкілля шляхом ліквідації корупційної сфери щодо перерахування субсидії через Ощадбанк - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені в ухвалі недоліки у строк, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання ними ухвали. Роз`яснити, що інакше позовна заява буде вважатись неподаною та повернута.

Ухвала набирає законної сили після підписання її суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Озерянська Ж.М.