Постанова

Іменем України

23 березня 2020 року

м. Київ

справа № 394/8/19

провадження № 61-1404св20

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Курило В. П. (суддя-доповідач), Зайцева А. Ю.,

Коротенка Є. В.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - Торговицька сільська рада Новоархангельського району Кіровоградської області,

особа, яка подала апеляційну скаргу - ОСОБА_2 ,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Кропивницького апеляційного суду від 02 жовтня 2019 року у складі колегії суддів: Авраменко Т. М., Суровицької Л. В., Черненка В. В.,

ВСТАНОВИВ:

ІСТОРІЯ СПРАВИ

Короткий зміст позовних вимог

У січні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Торговицької сільської ради Новоархангельського району Кіровоградської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Позовна заява мотивована тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла сестра позивача ОСОБА_3 . Після її смерті залишилось спадкове майно: земельна ділянка, площею 3,47 га, кадастровий номер :02:000:0632, розташована в межах Торговицької сільської ради Новоархангельського району, яка належала померлій на підставі державного акта на право власності на земельну ділянку КР № 090266. Земельну ділянку ОСОБА_3 заповіла йому, про що 23 березня 2017 року секретарем Торговицької сільської ради Новоархангельського району складено та посвідчено заповіт, який зареєстровано в реєстрі за № 171. У встановлений шестимісячний строк для прийняття спадщини він звернувся із заявою про прийняття спадщини до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу, який вніс її до реєстру та видав оригінал зареєстрованої заяви, не роз?яснивши обов?язок зареєструвати цю заяву у нотаріальному окрузі, де померла спадкодавець та знаходиться спадкове майно. Заяву він не міг подати вчасно, оскільки з 11 липня 2018 року по 02 жовтня 2018 року перебував за кордоном, з 08 по 15 листопада 2018 року перебував на стаціонарному лікуванні в інфекційному відділенні Новоархангельської ЦРЛ, у зв?язку з чим пропустив строк звернення для прийняття спадщини.

ОСОБА_1 просив визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті спадкодавця ОСОБА_3 .

Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій

Рішенням Новоархангельського районного суду Кіровоградської області

від 05 березня 2019 року позовні вимоги задоволено.

Визначено ОСОБА_1 додатковий строк для прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 (актовий запис № 78 від 15 травня 2018 року) - 2 місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Задовольняючи позовні вимоги, місцевий суд виходив із їх доведеності та встановлення під час розгляду справи наявності об?єктивних, істотних труднощів для спадкоємця на вчинення дій щодо прийняття спадщини.

Постановою Кропивницького апеляційного суду від 02 жовтня 2019 року апеляційну скаргу представника ОСОБА_2 - адвоката Міхальової В. В. задоволено.

Рішення Новоархангельського районного суду Кіровоградської області

від 05 березня 2019 року скасовано та ухвалено нове рішення. яким у задоволенні позовних вимог відмовлено.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, апеляційний суд виходив із того, що судом першої інстанції не було залучено до участі у справі ОСОБА_2 , який є спадкоємцем першої черги після ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Апеляційний суд на стадії апеляційного перегляду, позбавлений процесуальної можливості залучати до участі у справі належних відповідачів.

Короткий зміст вимог та доводів касаційної скарги

20 січня 2020 року ОСОБА_1 подав до Верховного Суду касаційну скаргу, у якій просить скасувати ухвалу Кропивницького апеляційного суду

від 02 жовтня 2019 року та постанову Кропивницького апеляційного суду

від 02 жовтня 2019 року та залишити в силі рішення Новоархангельського районного суду Кіровоградської області від 05 березня 2019 року.

Касаційна скарга мотивована тим, що суд безпідставно відмовив у зупиненні провадження у справі до розгляду іншої справи. Заявник не погоджується з висновком суду апеляційної інстанції про те, що до участі у справі не залучено ОСОБА_2 .

Доводи інших учасників справи

21 лютого 2020 рокупредставник ОСОБА_2 - адвокат Міхальова В. В. через засоби поштового зв?язку подала до Верховного Суду відзив, у якому просить касаційну скаргу ОСОБА_1 відхилити, а постанову Кропивницького апеляційного суду від 02 жовтня 2019 року залишити без змін.

Рух касаційної скарги та матеріалів справи

Ухвалою Верховного Суду від 28 січня 2020 року поновлено ОСОБА_1 строк на касаційне оскарження постанови Кропивницького апеляційного суду від 02 жовтня 2019 року. Відкрито касаційне провадження у даній справі та витребувано матеріали цивільної справи з Новоархангельського районного суду Кіровоградської області.

У лютому 2020 року матеріали цивільної справи надійшли до Верховного Суду.

ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ У СКЛАДІ КОЛЕГІЇ СУДДІВ ДРУГОЇ СУДОВОЇ ПАЛАТИ КАСАЦІЙНОГО ЦИВІЛЬНОГО СУДУ

08 лютого 2020 року набрав чинності Закону України від 15 січня 2020 року

№ 460-IX «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ».

Частиною другою розділу ІІ Прикінцевих та перехідних положень Закону України від 15 січня 2020 року № 460-IX «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ» установлено, що касаційні скарги на судові рішення, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом.

За таких обставин розгляд касаційної скарги ОСОБА_1 на постанову Кропивницького апеляційного суду від 02 жовтня 2019 рокуздійснюється Верховним Судом в порядку та за правилами ЦПК України в редакції Закону від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII, що діяла до 08 лютого 2020 року.

Перевіривши доводи касаційної скарги, врахувавши аргументи, наведені у відзиві на касаційну скаргу, Верховний Суд дійшов висновку, що касаційна скарга підлягає залишенню без задоволення з таких підстав.

Положеннями частини другої статті 389 ЦПК України передбачено, що підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Вимогами частин першої та другої статті 400 ЦПК України визначено, що під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими. Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції.

Короткий зміст фактичних обставин справи

У справі, яка переглядається, судом апеляційної інстанції встановлено, що

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_4 ..

Після її смерті залишилося спадкове майно, яке складається із земельної ділянки площею 3,47 га, розташованої на території Торговицької сільської ради Новоархангельського району.

ОСОБА_2 , який не залучений до участі у справі в якості відповідача, є спадкоємцем першої черги за законом - сином ОСОБА_4 . В установлений законом шестимісячний строк з дня смерті спадкодавця він прийняв спадщину, подавши заяву про прийняття спадщини, на підставі якої приватним нотаріусом заведена спадкова справа та 12 березня 2019 року на його ім`я видано свідоцтво про право на спадщину за законом.

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, посилаючись на те, що строк для прийняття спадщини він пропустив з поважних причин і є спадкоємцем за заповітом після смерті ОСОБА_3 . При цьому відповідачем у справі зазначив Торговицьку сільську раду Новоархангельського району.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд

Рішення суду як найважливіший акт правосуддя покликане забезпечити захист гарантованих Конституцією України прав і свобод людини та здійснення проголошеного Основним Законом України принципу верховенства права.

Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема, відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Наведене свідчить, що територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування є відповідачами у справах про визначення додаткового строку для прийняття спадщини лише у разі відсутності у спадкодавця спадкоємців.

Відповідно до статті 51 ЦПК України якщо позов подано не до тієї особи, яка має відповідати за позовом, суд за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі.

Відповідно до статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: 1) керує ходом судового процесу; 2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; 3) роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; 4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; 5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Скасовуючи рішення суду першої інстанції та ухвалюючи нове рішення по справі, суд апеляційної інстанції дійшов правильного висновку про відмову у задоволенні позовних вимог, оскільки позивачем неправильно визначено суб`єктний склад учасників справи, що унеможливило розгляд справи по суті, а суд апеляційної інстанції на стадії апеляційного перегляду позбавлений процесуальної можливості здійснювати заміну неналежного відповідача належним відповідачем.

Аргументи заявник про те, що апеляційний суд безпідставно залишив без задоволення клопотання ОСОБА_1 про зупинення провадження у справі до розгляду іншої справи колегією суддів відхиляються, оскільки наслідки розгляду судом справи про визнання недійсним скасування заповіту не пов`язані зі встановленням наявності чи відсутності фактів, що мають значення для вирішення позову про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

За таких обставин колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для скасування ухвали Кропивницького апеляційного суду від 02 жовтня

2019 року, якою клопотання ОСОБА_1 про зупинення провадження у справі залишено без задоволення.

Відповідно до частини третьої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.

Враховуючи наведене, колегія суддів залишає касаційну скаргу без задоволення, а постанову Кропивницького апеляційного суду від 02 жовтня 2019 року - без змін, оскільки підстави для скасування судового рішення відсутні.

Керуючись статтями 400, 401, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Постанову Кропивницького апеляційного суду від 02 жовтня 2019 року залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді: В. П. Курило

А. Ю. Зайцев

Є. В. Коротенко