Провадження №2-з/760/100/20
Справа №760/6450/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 березня 2020 року Солом`янський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Кушнір С.І.

за участю секретаря Сопінської Н.Д.,

розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Міністерства енергетики та захисту довкілля України, третя особа: Державне підприємство «Науково-дослідний інститут нафтопереробної та нафтохімічної промисловості «МАСМА» про визнання незаконним та скасування наказу «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», поновлення на роботі, відшкодування моральної шкоди та визнання незаконним та скасування наказу «Про призначення виконуючого обов`язки директора ДП «НДІННП «МАСМА», -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 10.03.2020 р. звернувся до суду із зазначеним позовом до Міністерства енергетики та захисту довкілля України, третя особа: Державне підприємство «Науково-дослідний інститут нафтопереробної та нафтохімічної промисловості «МАСМА», в якому просить:

- визнати незаконним і скасувати наказ Міністерства енергетики та захисту довкілля України «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1.» від 18 лютого 2020 р. №14-к/к;

- визнати незаконним і скасувати наказ Міністерства енергетики та захисту довкілля України «Про призначення виконуючим обов`язки директора ДП «НДІННП «МАСМА» в особі ОСОБА_2 від 18 лютого 2020 р. №15-к/к;

- визнати діючим контракт від 26 жовтня 2017 р. №11-н/17, укладеного Міністерством енергетики та вугільної промисловості України із директором Державного підприємства «Науково-дослідний інститут нафтопереробної та нафтохімічної промисловості «МАСМА» ОСОБА_1;

- поновити ОСОБА_1 на посаді директора Державного підприємства «Науково-дослідний інститут нафтопереробної та нафтохімічної промисловості «МАСМА»;

- стягнути з Міністерства енергетики та захисту довкілля України на користь ОСОБА_1 моральну шкоду у розмірі 200000 грн.;

- стягнути з Міністерства енергетики та захисту довкілля України на користь ОСОБА_1 судовий збір за відшкодування моральної шкоди у розмірі 2000,00 грн.

Одночасно з позовною заявою, позивачем ОСОБА_1 подано заяву про забезпечення позову, в якій позивач просить вжити заходи забезпечення позову шляхом:

- зупинити дію наказу Міністерства енергетики та захисту довкілля України від 18.02.2020 р. №15-к/к «Про призначення виконуючого обов`язки директора ДП «НДІННП «МАСМА» до розгляду справи по суті;

- заборонити Міністерству енергетики та захисту довкілля України вчиняти дії щодо оголошення та проведення конкурсу на заміщення вакантної посади директора ДП «НДІННП «МАСМА» до розгляду справи по суті;

- заборонити виконуючому обов`язки директора ДП «НДІННП «МАСМА» ОСОБА_2 вчиняти будь-які дії, спрямовані на реалізацію повноважень директора ДП «НДІННП «МАСМА», передбачених, зокрема, але не виключно положеннями Статуту ДП «НДІННП «МАСМА», Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань», а також іншими чинними нормативно-правовими актами України, якими він наділений;

- заборонити виконуючому обов`язки директора ДП «НДІННП «МАСМА» ОСОБА_2 вчиняти будь-які дії, спрямовані на реалізацію повноважень директора, керівника, особи, уповноваженої представляти юридичну особу без довіреності, у тому числі підписувати договори та дані про наявність обмежень щодо представництва від імені юридичної особи, передбачених, зокрема, але не виключно Цивільним кодексом України, Господарським кодексом України, Статутом ДП «НДІННП «МАСМА»;

- заборонити Міністерству енергетики та захисту довкілля України вчиняти дії щодо внесення інформації (змін) до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань стосовно керівника та особи, що уповноважена вчиняти дії від імені юридичної особи без довіреності щодо ДП «НДІННП «МАСМА» (, місцезнаходження: 03680, м. Київ, Святошинський район, проспект Академіка Палладіна, буд. 46, корпус 1);

- копію ухвали направити для виконання Відділу з питань державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації; Управлінню державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у м. Києві в особі Відділу державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців, друкованих засобів масової інформації та легалізації громадських формувань, Міністерству юстиції України (01001, м. Київ, вул. Городецького, 13).

Відповідно до ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

За таких обставин розгляд заяви проводиться без повідомлення сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні заяви про забезпечення позову, виходячи з наступного.

Так, відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується забороною вчиняти певні дії.

При цьому, згідно вимог ч. 1 ст. 151 ЦПК України, заява про забезпечення позову подається в письмовій формі, підписується заявником і повинна містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) заявника, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштові індекси, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти, за наявності; 3) предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову; 4) захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності; 5) ціну позову, про забезпечення якого просить заявник; 6) пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення; 7) інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача з метою реалізації в майбутньому актів правосуддя й задоволених вимог позивача. Метою забезпечення позову є забезпечення виконання судового рішення. Забезпечення позову - це сукупність встановлених законом заходів, що вживаються судом за клопотанням осіб, які беруть участь у справі, якщо існує ймовірність невиконання судового рішення у майбутньому або виникнення складнощів під час його виконання.

Тобто, вжиття заходів забезпечення позову є заходом забезпечення в майбутньому виконання судового рішення.

Під час вирішення питання щодо наявності підстав для забезпечення позову суд повинен врахувати обґрунтованість заявленого клопотання, пов`язаність заходів забезпечення позову з предметом позову, співмірність заходів забезпечення із заявленими вимогами, а також запобігти порушенню прав третіх осіб в зв`язку з вжиттям судом заходів забезпечення позову.

Як роз`яснив Верховний Суд України у пункті 4 Постанови Пленуму від 22 грудня 2006 № 9 "Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову", розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

При цьому, при вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Цивільний процесуальний закон не зобов`язує при розгляді питань про забезпечення позову перевіряти обставини, які мають значення для справи, а лише запобігає ситуації, при якій може бути утруднено чи стане неможливим виконання рішення у разі задоволення позову.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, згідно з роз`ясненнями, викладеними у вказаній постанові, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Законом передбачено, що забезпечення позову можливе лише у разі достатньо обґрунтованого припущення про те, що невжиття заходів забезпечення позову може у майбутньому утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Разом з тим у заяві про забезпечення позову повинно бути зазначено причини, у зв`язку з якими потрібно забезпечити позов, вид забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності, обґрунтуванням співмірності виду забезпечення позову, інші відомості, необхідні для забезпечення позову.

Так, предметом спору по даній справі є визнання незаконним та скасування наказу Міністерства енергетики та захисту довкілля України від 18.02.2020 р. №14-к/к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 », поновлення на роботі та відшкодування моральної шкоди відповідачем.

У поданій заяві про забезпечення позову, позивач ОСОБА_1 посилається на те, що його притягнуто до дисциплінарної відповідальності Міністерством енергетики та захисту довкілля України за неналежне виконання позивачем Контракту з директором ДП «НДІННП «МАСМА», укладеного з Міністерством енергетики та вугільної промисловості України.

Після прийняття Міністерством енергетики та захисту довкілля України наказу №14-к/к від 18.02.2020 р., що оскаржується, останнім з перевищенням наявних у вказаного Міністерства повноважень, 18.02.2020 р. за №15-к/к видано наказ «Про призначення виконуючим обов`язки директора ДП «НДІННП «МАСМА» в особі ОСОБА_2 .

Відповідні зміни щодо керівника ДП «НДІННП «МАСМА» в особі ОСОБА_2 були внесені до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Позивач посилається на те, що Міністерство енергетики та вугільної промисловості України 11.09.2019 р. видало наказ №399 «Про затвердження персонального складу комісії з проведення реорганізації Міністерства енергетики та вугільної промисловості України».

Повноваження новоутвореного центрального органу виконавчої влади, а також центрального органу виконавчої влади, що реорганізується, впорядковані та регламентуються Постановою Кабінету Міністрів України від 20.10.2011 р. №1074 «Про затвердження Порядку здійснення заходів, пов`язаних з утворенням, реорганізацією або ліквідацією міністерств, інших центральних органів виконавчої влади».

Тобто, звільнення працівників центрального органу виконавчої влади, що ліквідується, відносить до виключної компетенції ліквідаційної комісії.

Однак, як вказує позивач, в порушення вимог, встановлених Постановою Кабінету Міністрів України №1074, Міністерство енергетики та захисту довкілля України здійснює дії щодо звільнення та призначення на посади в ДП «НДІННП «МАСМА», яке підпорядковується Міністерству енергетики та вугільної промисловості України, що наразі перебуває в процесі реорганізації і де призначено комісію з реорганізації.

А тому, позивач вважає, що вказані дії Міністерства енергетики та захисту довкілля України свідчать про те, що в подальшому виконання рішення суду у разі ухвалення його на користь позивача, може бути істотно ускладнене та унеможливить відновлення порушених прав та інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

У позивача є підстави вважати, що відповідачем будуть вживатися заходи щодо звільнення та призначення на керівні посади осіб до ДП «НДІННП «МАСМА», внесення відповідних змін до ЄДР, видання наказів щодо зміни штатного розпису, посад та структури ДП «НДІННП «МАСМА», проводити конкурси на заміщення вакантної посади директора ДП «НДІННП «МАСМА».

У відповідності до ч. 3 ст. 150 ЦПК України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Ці обставини є істотними і необхідними для забезпечення позову.

Інститут забезпечення позову являє собою сукупність встановлених законом заходів, що вживаються судом за клопотанням осіб, які беруть участь у справі, якщо у них існують побоювання, що виконання ухваленого у справі рішення виявиться у майбутньому утрудненим чи неможливим.

Отже, умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може утруднити або унеможливити виконання рішення по суті позовних вимог.

Забезпечення позову є тимчасовим обмеженням і його значення полягає в тому, що ним захищаються законні інтереси позивача на той випадок, коли відповідач буде діяти недобросовісно або коли невжиття заходів забезпечення позову може потягти за собою неможливість виконання судового рішення. Крім цього, інститут забезпечення позову захищає в рівній мірі інтереси як позивача, так і відповідача.

При встановленні зазначеної відповідності слід враховувати, що вжиті заходи не повинні перешкоджати господарській діяльності юридичної особи або фізичної особи, яка здійснює таку діяльність і зареєстрована відповідно до закону як підприємець.

Відповідно до ч. 11 ст. 150 ЦПК України, не допускається вжиття заходів забезпечення позову, які полягають в (або мають наслідком) припиненні, відкладенні, зупиненні чи іншому втручанні у проведення конкурсу, аукціону, торгів, тендера чи інших публічних конкурсних процедур, що проводяться від імені держави (державного органу), територіальної громади (органу місцевого самоврядування) або за участю призначеного державним органом суб`єкта у складі комісії, що проводить конкурс, аукціон, торги, тендер чи іншу публічну конкурсну процедуру.

При вирішенні питання про забезпечення позову, суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо:

- необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності заявлених вимог щодо забезпечення позову;

- забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу;

- наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовних вимог, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову;

- імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів;

- запобігання порушенню у зв`язку з вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Під час вирішення питання щодо забезпечення позову, обґрунтованість позову не досліджується, адже питання обґрунтованості заявлених позовних вимог є предметом дослідження судом під час розгляду спору по суті і не вирішується ним під час розгляду клопотання про забезпечення позову.

Співмірність передбачає врахування судом співвідношення негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, та майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Зі змісту заяви про забезпечення позову вбачається, що позивач просить забезпечити позов шляхом втручання у проведення конкурсу від імені держави (державного органу), а саме реалізаціїї наслідків останього. Таким чином, вирішуючи питання про забезпечення позову у даній справі, вбачається, що заходи забезпечення позову визначені позивачем не допускаються, оскільки полягають у втручанні у проведення конкурсу чи інших публічних конкурсних процедур, що проводяться від імені держави (державного органу).

Дослідивши матеріали заяви, обставини, доводи викладені у заяві, суд не вбачає підстав для задоволення заяви про забезпечення позову, оскільки не допускається вжиття заходів забезпечення позову, які полягають у втручанні у проведення конкурсу, чи інших публічних конкурсних процедур, що проводяться від імені держави (державного органу).

При цьому, позивачем не доведено того, невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Крім того відповідно до ч. 10 ст. 150 ЦПК України не допускається вжиття заходів забезпечення позову, які за змістом є тотожними задоволенню заявлених позовних вимог, якщо при цьому спір не вирішується по суті.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до п. 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» від 22 грудня 2006 року N 9 у справах про захист трудових чи корпоративних прав не допускається забезпечення позову шляхом зупинення дії рішення про звільнення позивача з роботи та зобов`язання відповідача й інших осіб не чинити перешкод позивачеві у виконанні ним своїх попередніх трудових обов`язків, оскільки таким чином фактично ухвалюється рішення без розгляду справи по суті.

Таким чином, суд приходить до висновку, що забезпечення позову шляхом зупинення дії наказу Міністерства енергетики та захисту довкілля України від 18.02.2020 р. №15-к/к «Про призначення виконуючого обов`язки директора ДП «НДІННП «МАСМА» до розгляду справи по суті та поновлення позивача на роботі призведе до вирішення справи по суті до її розгляду, що є неприпустимим.

Слід звернути увагу, що запропоновані види забезпечення позову, у разі їх застосування, призведуть до порушення балансу приватного та суспільного інтересу та свідчить про його неспіврозмірність заявленим вимогам.

Також, суд звертає увагу на те, що статтею 124 Конституції України встановлено, що судові рішення ухвалюються іменем України і є обов`язковими до виконання на всій території України.

Відповідно достатті 235 КЗпП України рішення про поновлення на роботі незаконно звільненого працівника підлягає негайному виконанню.

Отже, порядок відновлення трудових прав ОСОБА_1 у разі ухвалення судом рішення про поновлення його на роботі передбачено Законом.

Крім цього, позивачем в даній цивільній справі не оскаржуються конкурсні процедури з проведення конкурсу на зайняття вакантної посади виконуючого обов`язки директора ДП «НДІННП «МАСМА». Утворення конкурсної комісії та проведення конкурсу не є предметом даного позову.

Дослідивши заяву про забезпечення позову, дотримуючись принципів здійснення цивільного судочинства, проаналізувавши зазначені норми матеріального права, суд вважає, що вимоги заяви про забезпечення позову є необґрунтованими та задоволенню не підлягають.

Керуючись ст.ст. 149-153, 259-261, 353-354, суддя, -

У Х В А Л И В:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Міністерства енергетики та захисту довкілля України, третя особа: Державне підприємство «Науково-дослідний інститут нафтопереробної та нафтохімічної промисловості «МАСМА» про визнання незаконним та скасування наказу «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», поновлення на роботі, відшкодування моральної шкоди та визнання незаконним та скасування наказу «Про призначення виконуючого обов`язки директора ДП «НДІННП «МАСМА» - відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду через районний суд.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Кушнір С.І.