Справа № 386/245/20
Провадження № 2-з/386/1/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 березня 2020 року смт. Голованівськ

Суддя Голованівського районного суду Кіровоградської області Шкамерда К. С.

розглянувши клопотання Сироти Віктора Володимировича в інтересах фермерського господарства «Надія-С» про забезпечення позову,

встановив:

ОСОБА_1 26.03.2020 р. звернувся до суду в інтересах фермерського господарства «Надія-С» із заявою про забезпечення позову, в якій просить заборонити ОСОБА_2 здійснювати будь-які дії спрямовані на використання земельної ділянки сільськогосподарського призначення з кадастровим номером :02:000:0276, яка розташована на території Свірнівської сільської ради Голованівського району Кіровоградської області та належить орендодавцю на підставі Державного акту на право приватної власності на землю серії VI-KP №001746, виданого Свірнівською сільською радою 30.12.2001 р. на підставі рішення Свірнівської сільської ради від 29.12.2001 р. №133. Заяву обґрунтовує тим, що ОСОБА_3 належить на праві власності земельна ділянка площею 4,75 га. для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована на території Свірнівської сільської ради Голованівського району Кіровоградської області. Позивач дізнався з Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію іншого речового права про те, що він начебто уклав договір оренди зазначеної земельної від 14.11.2019 р. з ОСОБА_2

27.12.19 р. позивач звернувся до ОСОБА_3 із клопотанням про підписання додаткової угоди про продовження дії договору оренди землі на той самий строк і на тих самих умовах або на нових узгоджених сторонами умовах.

16.01.2020 р. на адресу ФГ «Надія-С» від ОСОБА_3 надійшов лист із відмовою без будь якої аргументації від підписання додаткової угоди та пролонгації договору оренди землі у зв`язку із відсутністю волевиявлення орендодавця.

Такі дії вважає неправомірними, оскільки у разі використанні земельної ділянки ОСОБА_2 та неправомірності здійснення ним заходів щодо реєстрації нового речового права на спірну земельну ділянку, такі дії у подальшому, у випадку прийняття рішення на користь заявника можуть утруднити реєстрацію права оренди на цю земельну ділянку.

Вивчивши заяву про забезпечення позову та додані до неї документи, вважаю, що заява задоволенню не підлягає зі слідуючих підстав.

Відповідно до ч. 2 ст. 149 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Одним із критеріїв обґрунтованості заяви є наявність причинного зв`язку між конкретним видом забезпечення позову, про який йдеться у відповідній заяві, та наслідком у формі потенційної загрози виконанню рішення суду.

Пленум Верховного Суду України у п. 4 постанови Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову №9 від 22 грудня 2006 року роз`яснив, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Судом встановлено, що ОСОБА_3 на праві власності належить земельна ділянка площею 4,75 га. для ведення товарного сільськогосподарського виробництва з кадастровим номером :02:000:0276, яка розташована на території Свірнівської сільської ради Голованівського району Кіровоградської області на підставі Державного акту на право приватної власності на землю серії VI-KP №001746, виданого Свірнівською сільською радою 30.12.2001 р. на підставі рішення Свірнівської сільської ради від 29.12.2001 р.

Згідно копії Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, про реєстрацію іншого речового права за №189451902 від 20.11.2019 р. державним реєстратором Голованівської сільської ради Кіровоградської області Заболотною О.С. 14.11.2019 р. зареєстровано договір оренди земельної ділянки з кадастровим номером :02:000:0276, укладений 14.11.2019 між ОСОБА_2 та ОСОБА_3

ФГ «Надія-С» оспорює зазначений договір оренди землі від 14.11.2019р, укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 з тих підстав, що він має переважне право для поновлення договору оренди на новий строк.

За нормами ст. 215 ЦК України, підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається. У випадках, встановлених цим Кодексом, нікчемний правочин може бути визнаний судом дійсним. Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Правові наслідки недійсності правочину визначені ст. 216 ЦК України, так недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю. У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.

Якщо у зв`язку із вчиненням недійсного правочину другій стороні або третій особі завдано збитків та моральної шкоди, вони підлягають відшкодуванню винною стороною.

Правові наслідки, передбачені частинами першою та другою цієї статті, застосовуються, якщо законом не встановлені особливі умови їх застосування або особливі правові наслідки окремих видів недійсних правочинів.

Правові наслідки недійсності нікчемного правочину, які встановлені законом, не можуть змінюватися за домовленістю сторін.

Вимога про застосування наслідків недійсності нікчемного правочину може бути пред`явлена будь-якою заінтересованою особою.

Суд може застосувати наслідки недійсності нікчемного правочину з власної ініціативи.

Дослідивши заву про забезпечення доказів та додані до неї докази, враховуючи вищезазначені норми законодавства, суд приходить до висновку, що невжиття заходів забезпечення позову відносно ОСОБА_2 у виді заборони здійснювати будь-які дії спрямовані на використання земельної ділянки, жодним чином не призведе до істотного ускладнення чи унеможливить виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, яким може бути визнано недійсним договір оренди землі, оскільки позивач зможе звернутись до відповідного державного реєстратора про внесення записів до Державного реєстру прав, змін до них та їх скасування в порядку ст. 26 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень".

Також невжиття заходів забезпечення позову не призведе до неможливості застосування правових наслідків недійсності правочину, оскільки позивач зможе заявити та стягнути завдані збитки в разі наявності таких.

Враховуючи вищевикладене, в задоволенні клопотання слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 149-153, 258-261, 353 ЦПК України, суддя -

постановив:

Відмовити в задоволенні клопотання Сироті Віктору Володимировичу в інтересах фермерського господарства «Надія-С» про забезпечення позову.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду апеляційної скарги. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Голованівський районний суд Кіровоградської області.

Суддя: Шкамерда К. С.