Справа № 202/2872/17
Провадження № 2/202/521/2020
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 березня 2020 року Індустріальний районний суд м. Дніпропетровська

у складі: головуючого судді - Слюсар Л.П.,

за участю секретаря - Нечепуренко А.Ю.,

прокурора - Трубіцина Д.М.,

представника позивача - ОСОБА_1 ,

представника відповідача - ОСОБА_2 ,

представника третьої особи - Сірик О.О.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду у м. Дніпро клопотання відповідачаОСОБА_3 , третьої особи ОСОБА_4 про залишення позову без розгляду у справі за позовною заявою першого заступника прокурора Дніпропетровської області в інтересах держави в особі Дніпровської міської ради до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_4 , Товариство з обмеженою відповідальністю «ЛАГУНА-2013», Товариство з обмеженою відповідальністю «МАРКЕТГРУП», Комунальне житлово-експлуатаційне підприємство «Лівобережжя», арбітражний керуючий Барановський Олександр Миколайович, про витребування майна,-

ВСТАНОВИВ:

У квітні 2017 року до Індустріального районного суду м. Дніпропетровська звернувся заступник прокурора Дніпропетровської області в інтересах держави в особі Дніпровської міської ради до ОСОБА_4 , треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «ЛАГУНА-2013», Товариство з обмеженою відповідальністю «МАРКЕТГРУП», Комунальне житлово-експлуатаційне підприємство «Лівобережжя», про витребування майна.

В обґрунтування позовних вимог посилався на те, що в ході здійснення представницьких повноважень прокуратурою області встановлено факт безпідставного вибуття з комунальної власності територіальної громади м. Дніпро об`єктів нерухомого майна шляхом їх відчуження на користь приватних підприємств, в тому числі нежитлового приміщення №114-а, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , вартістю 299600,00 грн., яке було включено до ліквідаційної маси підприємства банкрута КЖЕП «Лівобережжя», а в подальшому реалізовано шляхом проведення торгів. Так, постановою Господарського суду Дніпропетровської області від 14.08.2012 року у справі №38/5005/6636/2012 КЖЕП «Лівобережжя» визнано банкрутом та відкрито ліквідаційну процедуру. Реалізація нежитлового приміщення здійснена шляхом проведення Товарною біржею «Регіональна універсальна біржа» торгів з продажу нежитлового приміщення АДРЕСА_2 , загальною площею 265,4 кв.м., оформлених протоколом №61 від 27.12.2012 року, та переможцем яких визначено ТОВ «МАРКЕТГРУП». На підставі протоколу №61 проведення біржових торгів з купівлі-продажу нежитлового приміщення АДРЕСА_2 , 27.06.2013 року між Комунальним житлово-експлуатаційним підприємством «Лівобережжя» Дніпропетровської міської ради та ТОВ «МАРКЕТГРУП» укладено договір купівлі-продажу нежитлового приміщення АДРЕСА_2 , загальною площею 265,4 кв.м., який був посвідчений приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Мудрецькою І.В. та зареєстровано в реєстрі за №1022, про що внесено відомості до Державного реєстру речових прав. В подальшому нежитлове приміщення за договором купівлі-продажу 1406 від 07.07.2014 року, посвідченого приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Михайлець К.О. було відчужене на користь ОСОБА_4 .

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 29.08.2016 року у справі №38/5005/6636/2012 про банкрутство КЖЕП «Лівобережжя» Дніпропетровської міської ради задоволено скаргу прокурора області на дії ліквідатора та визнано неправомірними його дії щодо включення до ліквідаційної маси банкрута ряду об`єктів нерухомого майна комунальної власності, продажу його з відкритих біржових торгів та визнано недійсними договори купівлі-продажу укладені на їх підставі, зокрема щодо включення до ліквідаційної маси підприємства-банкрута нежитлового приміщення АДРЕСА_3 АДРЕСА_1 та продажу його з відкритих біржових торгів, визнано недійсним результати біржових торгів, проведених 27.12.2012 року Товарною біржею «Регіональна універсальна біржа» з продажу нерухомого майна, а саме нежитлового приміщення АДРЕСА_2 та визнано недійсним договір купівлі-продажу №1022 від 27.06.2013 року. Просили суд витребувати від ОСОБА_4 на користь територіальної громади в особі Дніпровської міської ради нежитлове приміщення №114-а, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 290,7 кв.м.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26.04.2017 року цивільну справу розподілено судді Слюсар Л.П. та ухвалою якої від 27 квітня 2017 року відкрито провадження у справі.

14.07.2017 року представником Товариства з обмеженою відповідальністю «МАРКЕТГРУП» подано апеляційну скаргу на Ухвалу Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 27 квітня 2017 року про відкриття провадження у справі.

Ухвалою Апеляційного суду Дніпропетровської області від 22 вересня 2017 року апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «МАРКЕТГРУП» на ухвалу Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 27 квітня 2017 року визнано неподаною та повернено заявнику та 04 жовтня 2017 року справа надійшла до Індустріального районного суду.

01.11.2017 року директором Товариства з обмеженою відповідальністю «МАРКЕТГРУП» подано апеляційну скаргу на Ухвалу Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 27 квітня 2017 року про відкриття провадження у справі.

Ухвалою Апеляційного суду Дніпропетровської області від 12 січня 2018 року відмовлено ТОВ «МАРКЕТГРУП» у відкритті апеляційного провадження.

18.01.2018 року справа надійшла до Індустріального районного суду м. Дніпропетровська.

15.12.2017 р. набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу Адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» №2147-VIII від 03.10.2017 року, котрим ЦПК України викладено в новій редакції.

Згідно з п. 9 Перехідних положень ЦПК України справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Розгляд справи необхідно проводити у порядку загального позовного провадження, судом призначено підготовче судове засідання на 26.02.2018 року.

21.02.2018 року від ТОВ «МАРКЕТГРУП» надійшов відзив на позовну заяву.

Ухвалою Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 26.02.2018 року в якості третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги на стороні відповідача, залучено ліквідатора - арбітражного керуючого Барановського Олександра Миколайовича.

Ухвалою Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 26.02.2018 року в задоволенні клопотання представника відповідача про призначення судової будівельно-технічної експертизи відмовлено.

13 листопада 2018 року позивачем подано уточнену позовну заяву до відповідачів ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_4 , Товариство з обмеженою відповідальністю «ЛАГУНА-2013», Товариство з обмеженою відповідальністю «МАРКЕТГРУП», Комунальне житлово-експлуатаційне підприємство «Лівобережжя», про витребування майна. Зазначили, що в подальшому нежитлове приміщення АДРЕСА_2 було поділено на три окремі нежитлових приміщення № 114 Б, № 114 В, № 114 Г та зареєстровано право власності на ОСОБА_4 , а в подальшому нею відчужені ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_3 . Просили суд: витребувати від ОСОБА_5 на користь територіальної громади в особі Дніпровської міської ради нежитлове приміщення №114 Г, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 ; витребувати від ОСОБА_6 на користь територіальної громади в особі Дніпровської міської ради нежитлове приміщення №114В, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 ; витребувати від ОСОБА_3 на користь територіальної громади в особі Дніпровської міської ради нежитлове приміщення №114Б, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 .

04.03.2019 року через канцелярію суду від відповідача ОСОБА_3 надійшов відзив на позовну заяву.

04.03.2019 року через канцелярію суду від відповідача ОСОБА_3 надійшла заява про залишення позовної заяви без розгляду. Звернув увагу, що захищати інтереси держави повинні, насамперед, відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишалися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підстави для звернення прокурора до суду.

06 травня 2019 року ухвалою Індустріального районного суду м.Дніпропетровська клопотання відповідача ОСОБА_3 про залишення позову без розгляду у справі за позовною заявою заступника прокурора Дніпропетровської області в інтересах держави в особі Дніпровської міської ради до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_4 , Товариство з обмеженою відповідальністю «ЛАГУНА-2013», Товариство з обмеженою відповідальністю «МАРКЕТГРУП», Комунальне житлово-експлуатаційне підприємство «Лівобережжя», про витребування майна задоволено та позовну заяву першого заступника прокурора Дніпропетровської області в інтересах держави в особі Дніпровської міської ради до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_4 , Товариство з обмеженою відповідальністю «ЛАГУНА-2013», Товариство з обмеженою відповідальністю «МАРКЕТГРУП», Комунальне житлово-експлуатаційне підприємство «Лівобережжя», про витребування майна - залишено без розгляду.

Не погодившись із вказаною ухвалою суду, прокуратурою Дніпропетровської області 17 травня 2019 року подано апеляційну скаргу, яку постановою Дніпровського апеляційного суду від 11 вересня 2019 року задоволено, а ухвалу Індустріального районного суду м.Дніпропетровська від 06 травня 2019 року про залишення позову без розгляду скасовано та справу направлено для продовження розгляду до суду першої інстанції та звернуто увагу суду першої інстанції на те, що позовна заява залишена без розгляду з підстав, що прокурором при зверненні з позовною заявою не наведено передбачених ст.23 Закону України «Про прокуратуру» виключних обставин на представництво інтересів Дніпровської міської ради. Так, у відповідності до ч.5 ст.175 ЦПК України у разі пред`явлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення. Положення ч.11 ст.187 ЦПК України вказують, що суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Та таким чином, суд апеляційної інстанції звернув увагу суду першої інстанції на те, що встановивши після відкриття провадження у справі невідповідність позовної заяви приписам ст.ст.175, 177 ЦПК України та приписам ч.11 ст.187 ЦПК України, суд першої інстанції повинен був постановити ухвалу про наявність недоліків поданої позовної заяви та визначити позивачу строк для усунення недоліків.

27 вересня 2019 року вказана цивільна справа надійшла до Індустріального районного суду м. Дніпропетровська для продовження розгляду.

Ухвалою Індустріального районного суду м.Дніпропетровська від 30 вересня 2019 року позовну заяву першого заступника прокурора Дніпропетровської області в інтересах держави в особі Дніпровської міської ради до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_4 , Товариство з обмеженою відповідальністю «ЛАГУНА-2013», Товариство з обмеженою відповідальністю «МАРКЕТГРУП», Комунальне житлово-експлуатаційне підприємство «Лівобережжя», про витребування майназалишено без руху і надано позивачеві строк для усунення недоліків, який не перевищує п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

11 жовтня 2019 року ОСОБА_3 надіслав засобами зв`язку до Верховного суду касаційну скаргу на постанову Дніпровського апеляційного суду від 11 вересня 2019 року.

Ухвалою судді Верховного Суду Бурлакова С.Ю. від 28 жовтня 2019 року відкрито касаційне провадження за скаргою ОСОБА_3 на постанову Дніпровського апеляційного суду від 11 вересня 2019 року та витребувано цивільну справу.

28.10.2019 року позивачем подано уточнену позовну заяву до відповідачів ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_4 , Товариство з обмеженою відповідальністю «ЛАГУНА-2013», Товариство з обмеженою відповідальністю «МАРКЕТГРУП», Комунальне житлово-експлуатаційне підприємство «Лівобережжя», Арбітражний керуючий Барановський Олександр Миколайович, про витребування майна.

11.11.2019 року Індустріальним районним судом цивільна справа надіслана для розгляду до Верховного суду.

Постановою Верховного Суду від 06 грудня 2019 року Постанова апеляційного суду від 11 вересня 2019 року залишена без змін.

08 січня 2020 року цивільна справа надійшла до Індустріального районного суду м. Дніпропетровська.

13.02.2020 року через канцелярію суду від відповідача ОСОБА_3 надійшла заява про залишення позову без розгляду у зв`язку з не усуненням недоліків позовної заяви та не надання доказів своєї цивільної процесуальної дієздатності для представництва інтересів Дніпровської міської ради. Так, Прокуратура Дніпропетровської області стверджує, що Дніпровською міською радою не вжито заходів цивільно-правового характеру, направлених на повернення майна до комунальної власності міста, однак прокурором не надано жодного доказу про те, що Дніпровська міська рада була обізнана про порушення своїх прав, а також не надано доказів усвідомленої пасивної поведінки щодо нездійснення нею захисту своїх прав. Більше того, такі твердження Прокуратури не відповідають дійсності, адже Дніпровська міська рада самостійно звернулася з аналогічним позовом про витребування майна справа №202/5538/19 до Індустріального районного суду м. Дніпропетровська.

13.02.2020 року через канцелярію суду від третьої особи ОСОБА_4 надійшла заява про залишення позову без розгляду у зв`язку з не усуненням недоліків позовної заяви та не надання доказів своєї цивільної процесуальної дієздатності для представництва інтересів Дніпровської міської ради.

В підготовчому судовому засідання представник відповідача ОСОБА_3 - ОСОБА_2 підтримав заявлене клопотання та просив суд залишити позов без розгляд з наведених в клопотанні підстав.

Представник третьої особи ОСОБА_4 - ОСОБА_7 підтримала заявлене клопотання та просила суд залишити позов без розгляд з наведених в клопотання підстав.

Прокурор прокуратури Дніпропетровської області заперечував проти задоволення клопотання, вказав, що під час надання оцінки факту бездіяльності міської ради, що полягає у нездійсненні захисту майнових інтересів територіальної громади, підлягають вивченню обставини цієї бездіяльності, які мали місце на момент пред`явлення прокурором первісного позову в квітні 2017 року, оскільки прокурором обґрунтовувались підстави для представництва інтересів держави, які мали місце на момент пред`явлення до суду позову про витребування майна.

При вирішенні заяв представників, просив суд врахувати той факт, що в разі залишення позову прокурора без розгляду, ані міська рада, ані прокурор не матимуть змоги звернутись до суду з даним позовом на захист інтересів держави, з огляду на сплив у серпні 2019 року строків позовної давності для звернення до суду з позовом.

Вважає, що позовна заява прокуратури області у справі №202/2872/17 є єдиним ефективним засобом захисту цих інтересів, оскільки прокуратура є тим суб`єктом, що має процесуальну можливість захистити майнові інтереси територіальної громади.

Оскільки підставою звернення першого заступника прокурора Дніпропетровської області було невиконання органом місцевого самоврядування - Дніпровською міською радою владних повноважень, вважає, що прокурор набув процесуального статусу органу, якому законом, зокрема ст. 1311 Конституції України, ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» та ст. 56 ЦПК України, надано право захищати інтереси держави. Просив суд відмовити в задоволенні клопотань.

Представник Дніпровської міської ради заперечувала проти задоволення клопотання та залишення позовної заяви без розгляду.

Відповідачі ОСОБА_5 , ОСОБА_6 в підготовче судове засідання не з`явилися. Про місце і час проведення підготовчого засідання повідомлялись судом у спосіб, передбачений ст.128 ЦПК України.

Представники третіх осіб ТОВ «ЛАГУНА-2013», ТОВ «МАРКЕТГРУП», Комунальне житлово-експлуатаційне підприємство «Лівобережжя», арбітражний керуючий Барановський О.М. в судове засідання не з`явились, про місце і час проведення підготовчого засідання повідомлялись судом у спосіб, передбачений ст.128 ЦПК України.

Вислухавши представників сторін, дослідивши матеріали справи, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без розгляду з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, перший заступник прокурора Дніпропетровської області звернувся до суду в інтересах держави в особі Дніпровської міської ради з позовом про витребування на користь Дніпровської міської ради нежитлового приміщення №114-а, що розташоване за адресою: вул. Тверська, 19, м. Дніпро (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1), загальною площею 290,7 кв.м.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, сторонами цивільного розгляду є позивач і відповідач, які мають рівні права, включаючи право на юридичну допомогу. Підтримка прокуратурою однієї зі сторін може бути виправдана за певних умов, наприклад, з метою захисту вразливих осіб, які вважаються не здатними захистити свої інтереси самостійно, або в разі, якщо правопорушення зачіпає велику кількість людей, або якщо вимагають захисту реальні державні інтереси або майно (KOROLEV v. RUSSIA (no. 2), № 5447/03, § 33, ЄСПЛ, від 01 квітня 2010 року; MENCHINSKAYA v. RUSSIA, № 42454/02, § 35, ЄСПЛ, від 15 січня 2009 року).

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Тлумачення пункту 3 частини першої статті 131-1 Конституції України, з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, свідчить, що прокурор може представляти інтереси держави в суді тільки у виключних випадках, які прямо передбачені законом. Розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який є однією з засад правосуддя (пункт 3 частини другої статті 129 Конституції України).

У пункті 3 частини першої статті 131-1 Конституції України міститься відсилання до окремого закону, яким мають бути визначені виключні випадки та порядок представництва прокурором інтересів держави в суді. Таким є Закон України від 14 жовтня 2014 № 1697-VII «Про прокуратуру».

У частині третій статті 23 Закону України «Про прокуратуру» передбачено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Тлумачення частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» дозволяє зробити висновок, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: (а) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження; (б) у разі відсутності такого органу.

Захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Згідно з частиною четвертою статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Виключно з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, прокурор має право отримувати інформацію, яка на законних підставах належить цьому суб`єкту, витребовувати та отримувати від нього матеріали та їх копії.

Відповідно до ч.ч.3,4 ст.56 ЦПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступати за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній заяві чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

У Рішенні Конституційного Суду України у справі за конституційними поданнями Вищого арбітражного суду України та Генеральної прокуратури України щодо офіційного тлумачення положень статті 2 Арбітражного процесуального кодексу України (справа про представництво прокуратурою України інтересів держави в арбітражному суді) від 08.04.1999 № 3-рп/99 Конституційний Суд України, з`ясовуючи поняття "інтереси держави" висловив позицію про те, що інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо.

З урахуванням того, що "інтереси держави" є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Отже, прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно.

Не здійснення захисту виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

Здійснення захисту неналежним чином виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.

Неналежність захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який серед іншого включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

Так, захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Прокурор зобов`язаний надати належні докази, які повинні підтверджувати вказані обставини, зокрема, але не виключно, повідомлення прокурора на адресу суб`єкта владних повноважень про необхідність звернення до суду, копії документів, отримані від суб`єкта владних повноважень, що свідчать про наявність підстав для відповідного представництва, наявність причин, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави.

Така правова позиція висловлена у постанові Верховного Суду від 20.09.2018 уо справах № 924/1237/17, 822/1169/17.

Європейський Суд з прав людини неодноразово звертав увагу на участь прокурора в суді на боці однієї зі сторін як обставину, що може впливати на дотримання принципу рівності сторін. Оскільки прокурор або посадова особа з аналогічними функціями, пропонуючи задовольнити або відхилити … скаргу, стає противником або союзником сторін у справі, його участь може викликати в однієї зі сторін відчуття нерівності (рішення у справі "Ф.В. проти Франції" (F.W. v. France) від 31.03.2005, заява 61517/00, пункт 27).

В силу положень Закону України «Про місцеве самоврядування» питання правовідносини пов`язаних з використанням об`єктів комунальної власності віднесено до компетенції міської ради.

Ухвалою Індустріального районного суду м.Дніпропетровська від 30 вересня 2019 року позовну заяву першого заступника прокурора Дніпропетровської області в інтересах держави в особі Дніпровської міської ради до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_4 , Товариство з обмеженою відповідальністю «ЛАГУНА-2013», Товариство з обмеженою відповідальністю «МАРКЕТГРУП», Комунальне житлово-експлуатаційне підприємство «Лівобережжя», про витребування майназалишено без руху і надано позивачеві строк для усунення недоліків, який не перевищує п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали. Ухвала набрала чинності.

В ухвалі зазначено, що із матеріалів справи вбачається, що першим заступником прокурора направлено листа до Дніпровської міської ради щодо прийняття рішення про представництво інтересів держави в особі Дніпровської міської ради шляхом пред`явлення до Індустріального районного суду м. Дніпропетровська позовної заяви про витребування від ОСОБА_4 , приміщення №114-а, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 . В ході підготовчого провадження суду не надано доказів на підтвердження наявності обставин, що перешкоджали органу місцевого самоврядування звернутись з відповідним позовом до суду. Прокурором не надано суду доказів щодо не здійснення або неналежним чином здійснення відповідних службових повноважень Дніпровською міською радою (зокрема: внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинене кримінальне правопорушення на підставі ст.367 КК України (службова недбалість), вирок суду щодо службових осіб; докази накладання дисциплінарних стягнень на державних службовців, які займають посаду в органі державної влади та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, за невиконання чи неналежне виконання службових обов`язків.

Першим заступником прокурора Дніпропетровської області 28.10.2019 року подано уточнену позовну заяву до відповідачів ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_4 , Товариство з обмеженою відповідальністю «ЛАГУНА-2013», Товариство з обмеженою відповідальністю «МАРКЕТГРУП», Комунальне житлово-експлуатаційне підприємство «Лівобережжя», Арбітражний керуючий Барановський Олександр Миколайович, про витребування майна. В уточненій позовній заяві просив суд: витребувати від ОСОБА_5 на користь територіальної громади м. Дніпро в особі Дніпровської міської ради нежитлове приміщення №114Г, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 ; витребувати від імені ОСОБА_6 на користь територіальної громади м. Дніпро в особі Дніпровської міської ради нежитлове приміщення №114В, що розташоване за адресою: АДРЕСА_4 Тверська АДРЕСА_1 ; витребувати у ОСОБА_3 на користь територіальної громади м. Дніпро в особі Дніпровської міської ради нежитлове приміщення № АДРЕСА_3 Б, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 . В уточненій позовній заяві стверджує, що Дніпровською міською радою не вжито заходів цивільно-правового характеру, направлених на повернення нерухомого майна до комунальної власності міста.

Так зазначає, що Ухвалою господарського суду Дніпропетровської області від 29.08.2016 року у справі №38/5005/6636/2012 про банкрутство КЖЕП «Лівобережжя» Дніпропетровської міської ради задоволено скаргу прокуратури області на дії ліквідатора та визнано неправомірними його дії щодо включення до ліквідаційної маси банкрута ряду об`єктів нерухомого майна комунальної власності, продажу його з відкритих біржових торгів та визнано недійсними договори купівлі-продажу, укладені на їх підставі.

Вищевказаним рішенням суду визнано неправомірними дії ліквідатора КЖЕП «Лівобережжя» арбітражного керуючого Барановського О.В. щодо включення до ліквідаційної маси банкрута нежитлового приміщення АДРЕСА_3 АДРЕСА_1 та продажу його з відкритих біржових торгів, визнано недійсними результати біржових торгів, проведених 27.12.2012 товарною біржею «Регіональна універсальна біржа» з продажу нерухомого майна, а саме: нежитлового приміщення АДРЕСА_2 , загальною площею 265,4 кв.м., оформлених протоколом №61 від 27.12.2012 та визнано недійсним договір купівлі-продажу №1022 від 27.06.2013, зареєстрований приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Мудрецькою І.В., укладений між ліквідатором-арбітражним керуючим Саричевою Н.В. та ТОВ «Маркетгруп» з відчуження нежитлового приміщення АДРЕСА_2 площею 265,4 кв.м.

Дані обставини були відомі Дніпровській міській раді, оскільки її представник забезпечував участь у розгляді судом скарги прокуратури області.

Таким чином, ще у 2016 році Дніпровська міська рада мала підстави для звернення до суду на захист власних інтересів та інтересів територіальної громади, зокрема шляхом витребування спірного майна.

Вказане також свідчить, що з метою захисту власних інтересів Дніпровська міська рада мала змогу на отримання документів, необхідних для обґрунтування підстав для звернення до суду із позовом про витребування майна.

Загрозою порушень інтересів держави в особі Дніпровської міської ради є те, що за певних умов, зокрема у разі продовження бездіяльності органу місцевого самоврядування щодо пред`явлення вказаного позову та невжитті прокуратурою заходів представницького характеру, у подальшому було б неможливим витребування спірного майна, з огляду на строки позовної давності.

Вважають, що такі обставини свідчать про нездійснення міською радою захисту порушених інтересів держави у передбаченому законом порядку.

Враховуючи зазначені обставини, а також те, що міська рада була обізнана про факт незаконного вибуття спірного майна з комунальної власності 29.08.2016 року, а для застосування прокурором представницьких повноважень виключне значення має факт бездіяльності органу, який мав місце на момент пред`явлення прокурором позову, тому вважають, що прокурор правомірно звернувся до суду в інтересах держави в особі міської ради з позовом про витребування майна.

Вказали, що прокурором у справі №202/2872/17 на відміну від представників міської ради надавалися додаткові докази, письмові пояснення на заяви, клопотання інших учасників справи, повторно подавалась заява про забезпечення позову.

Вважають, що зазначені обставини вказують на індивідуальну роль прокурора у даному процесі та додатково підтверджують, що бездіяльність міської ради є триваючою та прокурором наведено виключні обставини, які надають йому право на представництво інтересів держави в особі Дніпровської міської ради у справі №202/2872/17.

В судовому засіданні встановлено, про що не заперечували сторони, що в серпні 2019 року Дніпровська міська рада звернулася до Індустріального районного суду м. Дніпропетровська з позовом до ОСОБА_3 , ОСОБА_6 , ОСОБА_5 , треті особи: ОСОБА_4 , Товариство з обмеженою відповідальністю «Лагуна-2013», Товариство з обмеженою відповідальністю «Маркетгруп», Комунальне житлово-експлуатаційне підприємство «Лівобережжя», про витребування майна та ухвалою Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 16 серпня 2019 року справа №202/5538/19, провадження 2/202/2122/2019 відкрито провадження у справі та справу призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 24 грудня 2019 року позовну заяву Дніпровської міської ради до ОСОБА_3 , ОСОБА_6 , ОСОБА_5 , треті особи: ОСОБА_4 , Товариство з обмеженою відповідальністю «Лагуна-2013», Товариство з обмеженою відповідальністю «Маркетгруп», Комунальне житлово-експлуатаційне підприємство «Лівобережжя», про витребування майна залишено без розгляду, оскільки в провадженні іншого судді розглядається цивільна справа між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав.

Однак сам лише факт відсутності звернення суб`єкта владних повноважень із позовом до суду, не свідчить про свідоме зволікання уповноваженого органу щодо своїх прав та інтересів.

Як вбачається із матеріалів справи в даному випадку прокурор звернувся із позовом до суду про захист прав та інтересів Дніпровської міської ради, яка представляє територіальну громаду міста Дніпра та здійснює від імені та в її інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, яку (Міську раду) наділено повноваженнями щодо розпорядження спірним комунальним майном та яка є самостійною юридичною особою з відповідною процесуальною дієздатністю щодо здійснення захисту прав та охоронюваних законом інтересів територіальної громади міста у судовому порядку, та яка має юридичний департамент у своєму складі для виконання такого захисту.

Доказів того, що Дніпровська міська рада не має можливості самостійно захистити права у даному випадку, як і неналежне здійснення нею такого захисту, прокурором не надано, а поданням Дніпровською міською радою до Індустріального районного суду м. Дніпропетровська в серпні 2019 року позовної заяви про витребування цього ж самого майна (справа №202/5538/19) підтверджено той факт, що Дніпровська міська рада виконує передбачені законодавством свої функції.

Відповідно до п.8 ч. 1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, та не було сплачено судовий збір і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк.

Враховуючи викладене та оскільки не усунено недоліки, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву першого заступника прокурора Дніпропетровської області в інтересах держави в особі Дніпровської міської ради без розгляду, в зв`язку з чим клопотання відповідача та третьої особи підлягає задоволенню.

Керуючись: п. 8 ч.1 ст. 257 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання відповідачаОСОБА_3 , третьої особи ОСОБА_4 про залишення позову без розгляду у справі за позовною заявою першого заступника прокурора Дніпропетровської області в інтересах держави в особі Дніпровської міської ради до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_4 , Товариство з обмеженою відповідальністю «ЛАГУНА-2013», Товариство з обмеженою відповідальністю «МАРКЕТГРУП», Комунальне житлово-експлуатаційне підприємство «Лівобережжя», арбітражний керуючий Барановський Олександр Миколайович, про витребування майна - задовольнити.

Позовну заявупершого заступника прокурора Дніпропетровської області в інтересах держави в особі Дніпровської міської ради до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_4 , Товариство з обмеженою відповідальністю «ЛАГУНА-2013», Товариство з обмеженою відповідальністю «МАРКЕТГРУП», Комунальне житлово-експлуатаційне підприємство «Лівобережжя», арбітражний керуючий Барановський Олександр Миколайович, про витребування майна - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу його право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення позовної заяви без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду через суд першої інстанції, шляхом подачі у 15-ти денний строк з дня її проголошення апеляційної скарги.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів від дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК.

Повний текст складено 25.03.2020 року.

Суддя Л.П. Слюсар