Справа № 308/5113/19
З О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
18 лютого 2020 року місто Ужгород
Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:
головуючого судді Лемак О.В.,
за участю секретаря судового засідання Сухан Н.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в місті Ужгороді у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів у твердій грошовій сумі,-
В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів у твердій грошовій сумі.
У позовній заяві позивач посилається на те, що 31.10.2015 року вона - ОСОБА_1 уклала шлюб з ОСОБА_2 , який зареєстрований виконавчим комітетом Холмецької сільської ради Ужгородського району Закарпатської області, про що 31.10.2015 року складено відповідний актовий запис № 04, що підтверджується свідоцтвом про шлюб НОМЕР_1 .
Вказує, що від вищевказаного шлюбу у них народився син ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження серія НОМЕР_2 .
Пояснює, що спільне життя з відповідачем не склалося через відсутність взаєморозуміння між нами, розходження поглядів на сімейні відносини та сімейні обов`язки з ведення спільного господарства та виховання дітей. Після укладення шлюбу вони з відповідачем спільно не проживали, відповідач виїхав за кордон на заробітки, де вже фактично проживає з іншою жінкою. Спільне господарство між нею та відповідачем не ведеться, у вихованні та утриманні дитини відповідач жодної участі не бере. Між ними втрачені всі фізичні та духовні зв`язки. Подальше сумісне життя та збереження сім`ї вважає є неможливим та суперечить її інтересам. Шлюб розривають вперше.
Також зазначає, що син ОСОБА_3 після фактичного припинення шлюбних відносин перебуває на її утриманні та проживає разом з нею за її постійним місцем проживання за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується довідкою про склад сім`ї № 296 від 25.04.2019 року. Син ОСОБА_3 відвідує Паладь-Комарівецький дошкільний навчальний заклад, що підтверджується довідкою № 10 від 25.04 2019 року.
Стверджує, що спору щодо місця проживання їхньої дитини між ниминема. Для дитини забезпечені належні умови для проживання, виховання, фізичного та духовного розвитку. Проте коштів для утримання дитини їй не хватає, тому вона змушена звернутися до суду для захисту прав дитини.
Також зазначає, що відповідач є батьком дитини ОСОБА_3 , однак, протягом тривалого часу ухиляється від її утримання.
Враховуючи необхідні витрати на утримання дитини, повноцінне харчування та фізичний розвиток, вважає, що розмір аліментів повинен бути встановлений в твердій грошовій сумі в розмірі 3000 грн. (три тисячі гривень) щомісячно, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.
Враховуючи вищевикладене просить суд:
1. Розірвати шлюб між нею та ОСОБА_2 зареєстрований виконавчим комітетом Холмецької сільської ради Ужгородського району Закарпатської області, про що 31.10.2015 року складено актовий запис № 04.
2. Після розірвання шлюбу залишити за нею прізвище « ОСОБА_1 ».
3. Стягнути з ОСОБА_2 на її користь аліменти на утримання дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в твердій грошовій сумі в розмірі 3000,00 грн. (три тисячі гривень нуль копійок) щомісячно, але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дітей відповідного віку, починаючи з дня подання позову і до досягнення дитиною повноліття.
4. Допустити негайне виконання рішення суду в частині стягнення аліментів - у межах суми платежу за один місяць.
5. Стягнути з Відповідача на її користь судові витрати у справі.
Ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 12.06.2019 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі за вказаною позовною заявою, постановлено розгляд справи проводити у порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.
Ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 12.11.2019 року закрито підготовче провадження та призначено цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів у твердій грошовій сумі до судового розгляду по суті.
У судове засідання позивач - ОСОБА_1 не з`явилася, однак її представник адвокат Дудурич І.В. 12.11.2019 року подав через канцелярію суду заяву в якій просив розглянути справу без їхньої участі, зазначив, що позовні вимоги вони підтримують в повному обсязі та просять суд позов задовольнити.
Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явився, хоча про час та місце судового засідання був повідомлений належним чином, шляхом надіслання судової повістки про виклик рекомендованим поштовим відправленням, причини неявки суду не відомі.
У відповідності до ч. 4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Відтак, суд розглядає справу відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України заочно на підставі наявних у справі доказів, оскільки проти цього не заперечує позивач.
Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані докази, виходячи з їх належності та допустимості, суд приходить до наступних висновків.
Як вбачається з матеріалів справи, 31.10.2015 року між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , (після реєстрації шлюбу прізвище ОСОБА_1 ) було укладено шлюб, який зареєстровано у виконавчому комітеті Холмецької сільської ради Ужгородського району Закарпатської області, за актовим записом № 04, що стверджується оригіналом свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 , виданим повторно 20.03.2017 року Ужгородським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області.
Судом встановлено, що від даного шлюбу у сторін народилася дитина син ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується, наявною в матеріалах справи, копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , виданого 13.01.2016 року виконкомом Паладь-Комарівецької сільської ради Ужгородського району Закарпатської області, батьками якого записані ОСОБА_2 та ОСОБА_1 .
Згідно зі ст. 21 СК України шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану. Проживання однією сім`єю жінки та чоловіка без шлюбу не є підставою для виникнення у них прав та обов`язків подружжя. Релігійний обряд шлюбу не є підставою для виникнення у жінки та чоловіка прав та обов`язків подружжя, крім випадків, коли релігійний обряд шлюбу відбувся до створення або відновлення органів державної реєстрації актів цивільного стану.
Відповідно до ч. 1 ст. 24, ст. 25 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка, жінка та чоловік можуть одночасно перебувати лише в одному шлюбі, жінка та чоловік мають право на повторний шлюб лише після припинення попереднього шлюбу, примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Статтею 56 СК України передбачено, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.
З даної норми слідує, що кожен із подружжя має право на припинення шлюбних відносин і таке право не залежить від бажань іншого з подружжя.
За правилами ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу згідно якої позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.
Відповідно до ст. 112 СК України під час розгляду справи про розірвання шлюбу за позовом одного з подружжя суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Судом встановлено, що подружнє життя між позивачем та відповідачем не склалось, шлюбних стосунків вони не підтримують, даний шлюб існує тільки формально.
Враховуючи наведене, з`ясувавши фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову, суд вважає, що примирення та подальше подружнє життя сторін є неможливим, сім`я розпалася остаточно, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу може суперечити інтересам сторін, а тому на підставі ст. 105 СК України шлюб підлягає розірванню.
За змістом ч. 1 ст. 8 Закону України «Про охорону дитинства» кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного і соціального розвитку.
Відповідно до Конвенції ООН про права дітей від 20.11.1989 року (ратифікована Україною Постановою Верховної Ради України від 27.02.1991 року № 789-XІІ) держава визнає право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, морального і соціального розвитку дитини. Батьки або інші особи, які виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини. Дитина, з огляду на її фізичну й розумову незрілість вимагає спеціального захисту й турботи, включаючи належний правовий захист, як до так і після народження.
Крім того, у відповідності до ч. 1 ст. 3 Конвенції про права дитини та ч. ч. 7, 8 ст. 7 СК України, під час вирішення будь-яких питань щодо дітей суд повинен виходити з найкращого забезпечення інтересів дітей.
Згідно з ч. 2 ст. 51 Конституції України та ст. 180 СК України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.
Відповідно до положень ст. 181 СК України способи виконання батьками обов`язку утримувати дитину визначаються за домовленістю між ними. За домовленістю між батьками дитини той із них, хто проживає окремо від дитини, може брати участь у її утриманні в грошовій і (або) натуральній формі. За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина. Спосіб стягнення аліментів, визначений рішенням суду, змінюється за рішенням суду за позовом одержувача аліментів.
Стаття 182 СК України передбачає обставини, які враховуються судом при визначенні розміру аліментів. Розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний гарантований розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Мінімальний рекомендований розмір аліментів на одну дитину становить розмір прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку і може бути присуджений судом у разі достатності заробітку (доходу) платника аліментів.
Визначення розміру аліментів у твердій грошовій сумі регламентовано ст. 184 СК України.
Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 184 СК України, суд за заявою одержувача визначає розмір аліментів у твердій грошовій сумі. Розмір аліментів, визначений судом або домовленістю між батьками у твердій грошовій сумі, щорічно підлягає індексації відповідно до закону, якщо платник і одержувач аліментів не домовилися про інше. За заявою одержувача аліментів індексація може бути здійснена судом за інший період.
При визначенні розміру аліментів суд враховує майновий стан позивача, вік та стан здоров`я дитини, майновий стан відповідача, який є особою молодого та працездатного віку, а також вимоги щодо мінімального гарантованого розміру аліментів, який не може бути менший ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, що передбачено ч. 2 ст. 182 СК України.
Як встановлено судом, спільний син сторін проживає з матір`ю за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується копією довідки про склад сім`ї № 296 від 25.04.2019 року, виданою Паладь-Комарівецькою сільською радою Ужгородського району Закарпатської області. Син сторін - ОСОБА_3 відвідує Паладь-Комарівецький дошкільний навчальний заклад, що також підтверджується копією довідки № 10 від 25.04 2019 року, виданою Паладь-Комарівецьким дошкільним навчальним закладом Паладь-Комарівецькою сільською радою Ужгородського району Закарпатської області та потребує матеріального забезпечення, між батьками відсутня домовленість про сплату аліментів на його утримання.
Зі змісту позовної заяви вбачається, що відповідач ОСОБА_2 після укладення шлюбу з позивачкою виїхав за кордон на заробітки, де вже фактично проживає з іншою жінкою. Від утримання сина ухиляється.
Враховуючи викладене, а також беручи до уваги рівність обов`язку батьків щодо утримання дитини, суд приходить до висновку, що в силу вимог ст. 180 СК України, з відповідача слід стягнути на користь позивача аліменти на утримання малолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в твердій грошовій сумі у розмірі 3000,00 грн. щомісяця.
Беручи до уваги, що згідно зі ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» з 01.01.2019 року установлено прожитковий мінімум на дітей віком до 6 років 1626 грн., з 01.07.2019 року 1699 грн., з 01.12.2019 року 1779 грн., згідно зі ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» установлено прожитковий мінімум на дітей віком до 6 років з: з 1 січня 2020 року - 1779 гривень, з 1 липня - 1859 гривень, з 1 грудня - 1921 гривня, то така сума аліментів, на думку суду, повинна забезпечити дитину найнеобхіднішим.
Розмір аліментів, визначений судом, відповідатиме принципам розумності та справедливості. При цьому, суд зазначає, що сторони не позбавлені права в подальшому, відповідно до положень ст. 192 СК України, ставити питання про зміну розміру аліментів.
При цьому, оскільки позивач пред`явила позов 10.05.2019 року, то в силу вимог ч. 1 ст. 191 СК України аліменти слід стягувати із цієї дати, а на підставі п. 1 ч. 1 ст. 430 ЦПК України слід допустити негайне виконання рішення суду в межах суми платежу за один місяць.
Що стосується вимоги позивача про залишення за нею прізвища отриманого в шлюбі « ОСОБА_5 - ОСОБА_6 », то така підлягає задоволенню, так як, відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
У відповідності до вимог ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає до стягнення сплачений останньою судовий збір у розмірі 768,40 грн.
Керуючись ст. ст. 4, 13, 81, 89, 141, 223, 247, 258, 259, 263-265, 268, 273, 280-283, 289, 354, 355, 430 ЦПК України, ст. ст. 24, 56, 105, 110, 112, 113, 115, 180-182, 184 СК України, суд,
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів у твердій грошовій сумі задовольнити повністю.
Шлюб, зареєстрований 31.10.2015 року між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , (до реєстрації шлюбу прізвище ОСОБА_6 ) у виконавчому комітеті Холмецької сільської ради Ужгородського району Закарпатської області, за актовим записом № 04, свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_1 , видане повторно 20.03.2017 року Ужгородським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області розірвати.
Після розірвання шлюбу залишити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , прізвище « ОСОБА_1 ».
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , аліменти на утримання дитини сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у твердій грошовій сумі у розмірі 3000 (три тисячі) гривень 00 копійок щомісячно, починаючи з 10.05.2019 року і до досягнення ним повноліття.
Допустити негайне виконання рішення суду в межах суми платежу за один місяць.
Визначений розмір аліментів у твердій грошовій сумі підлягає індексації відповідно до Закону України «Про індексацію грошових доходів населення».
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , 768 (сімсот шістдесят вісім) гривень 40 копійок сплаченого судового збору.
Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 .
Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили у відповідності до ч. 2 ст. 115 СК України надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом згідно з ч. 4 ст. 115 СК України є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Дата складення повного тексту рішення 18 лютого 2020 року.

Головуюча О.В. Лемак