Справа № 755/4605/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без руху

"30" березня 2020 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Арапіна Н.Є., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Куплуна Юрія Вікторовича за участю третьої особи Головного управління юстиції Міністерства юстиції України про скасуванні рішення про державну реєстрацію права власності, скасування запису про право власності та скасування свідоцтва про право на спадщину за законом,

в с т а н о в и в:

позивач звернувся до суду з позовом до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Куплуна Юрія Вікторовича за участю третьої особи Головного управління юстиції Міністерства юстиції України про скасуванні рішення про державну реєстрацію права власності, скасування запису про право власності та скасування свідоцтва про право на спадщину за законом.

Згідно ст. 187 ЦПК України, суд відкриває провадження у цивільній справі не інакше як на підставі заяви, поданої і оформленої в порядку, встановленому ЦПК України.

Позовна заява не відповідає вимогам ст.ст. 175,177 ЦПК України.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Згідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ч. 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" визначено, що у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Статтею 4 Закону України "Про судовий збір" визначено, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір в розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (840,80 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (10510,00 грн.).

Згідно п. 13 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», якщо в позовній заяві об`єднано кілька самостійних вимог немайнового характеру, пов`язаних між собою, то, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог. При цьому судовий збір може бути сплачено окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами.

Позивачем долучено до матеріалів позовної заяви оригінал квитанції про сплату судового збору за позовну вимогу немайнового характеру у розмірі 840,80 грн.

Однак позивачем заявлено три позовні вимоги немайнового характеру про скасуванні рішення про державну реєстрацію права власності, скасування запису про право власності та скасування свідоцтва про право на спадщину за законом.

Отже, позивачу необхідно доплатити судовий збір за дві позовні вимоги немайнового характеру у розмірі по 840,80 грн. за кожну.

Крім того, зі змісту позовної заяви вбачається, що позив просить скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 13 лютого 2020 року, запис № 35467154, на об`єкт нерухомого майна, а саме квартиру, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 : скасувати запис про право власності № 35467154на квартиру, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 щодо ОСОБА_2 та скасувати свідоцтва про право на спадщину за законом № 551 від 13 лютого 2020 року.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 53 ЦПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Тому позивачу необхідно подати відповідну позовну заяву із зазначенням в якості третьої особи ОСОБА_2 .

Згідно із ч.1 ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб

Відповідно до ч. 2 ст. 190 ЦПК України одночасно з копією ухвали про відкриття провадження у справі учасникам справи надсилається копія позовної заяви з копіями доданих до неї документів.

Тому позивачу необхідно додати копію заяви та копії документів, що додаються до неї, відповідно до кількості осіб у справі, а саме, для третьої особи - ОСОБА_2 .

У відповідності до ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням викладеного та керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 187, 190, 258 - 260, 353, 354 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Куплуна Юрія Вікторовича за участю третьої особи Головного управління юстиції Міністерства юстиції України про скасуванні рішення про державну реєстрацію права власності, скасування запису про право власності та скасування свідоцтва про право на спадщину за законом залишити без руху.

Строк для усунення недоліків не може перевищувати 10-ти днів з дня отримання даної ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у випадку не виконання вимог даної ухвали в строк, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.Є.Арапіна