справа № 208/5295/20
№ провадження 2/208/1824/20
РІШЕННЯ

Іменем України

11 грудня 2020 р. м. Кам`янське

Заводський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області у складі: Головуючого судді Похвалітої С.М., за участю секретаря судового засідання Грищенко О.Л.,

Учасники справи

позивач ОСОБА_1 ,

відповідач Кам`янська міська рада,

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, Приватний нотаріус Кам`янського нотаріального округу Дербіна Р.Є.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу в порядку загального позовного провадження за позовом ОСОБА_1 до Кам`янської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, Приватний нотаріус Кам`янського нотаріального округу Дербіна Р.Є. про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, встановлення факту, визнання права власності,

в с т а н о в и в:

1.Стислий виклад позиції позивача та відповідача.

ОСОБА_1 звернулась до суду із позовом до Кам`янської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, Приватний нотаріус Кам`янського нотаріального округу Дербіна Р.Є. про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, встановлення факту, визнання права власності.

У своєму позові зазначила, що 06.05.1960 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 буз зареєстрований 06.05.1960 року шлюб.

30.08.1991 року ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 зареєструвались в квартирі АДРЕСА_1 та постійно мешкали у даній квартирі.

17.05.1993 року було видане відділом обліку та розподілу житлової площі міськвиконкому м. Дніпродзержинська свідоцтво про право власності на житло на квартиру АДРЕСА_1 на ім`я ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .

Вказане свідоцтво про право власності на житло було зареєстроване ОКП «Дніпродзержинське бюро технічної інвентаризації» у реєстровій книзі № 21556 за № 128.

24.05.1994 року ОСОБА_4 та ОСОБА_5 склали заповіти та заповіли усе своє майно, де б воно не було та з чого не складалось, в тому числі частина квартири, заповіли їй.

В паспорті громадянина України НОМЕР_1 , її матері прізвище, ім`я та по батькові українською мовою вказане як: ОСОБА_3 , а російською мовою вказане як: ОСОБА_6 .

У вказаному паспорті громадянина України у розділі сімейний стан міститься штамп про шлюб, зареєстрований 06.05.1960 року Відділом ЗАГС м. Кази-Магамед Азербайджан з ОСОБА_4 , 1937 року народження.

ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим 27.12.2013 року Заводським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Дніпродзержинського міського управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис № 1337.

Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина, до складу якої увійшла 1/2 частка квартири АДРЕСА_1 .

Таким чином, після отримання ОСОБА_7 та ОСОБА_8 паспортів виникли розбіжності між прізвищами, зазначеними у свідоцтві про право власності на житло від 17.05.1993 року, у заповітах, посвідчених 24.05.1994 року державним нотаріусом Третьої дніпродзержинської державної нотаріальної контори Іванко Т.С. та прізвищами, зазначеними у свідоцтвах про смерть.

Крім того, оскільки моїми батьками: ОСОБА_5 та ОСОБА_2 свідоцтво про реєстрацію 06.05.1960 року шлюбу Відділом ЗАГС м. Кази-Магамед Азербайджан було втрачено та відновити його на сьогоднішній день не має реальної можливості, тому вона вимушена звернутись з проханням встановити факт родинних відносин, а саме факт того, що ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , померлий ІНФОРМАЦІЯ_4 ) та ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , померла ІНФОРМАЦІЯ_3 ) були між собою чоловіком та дружиною.

Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина, до складу якої увійшла квартира АДРЕСА_1 .

Вона не зверталась із заявою про прийняття спадщини за заповітом, а ОСОБА_2 фактично прийняв спадщину після померлої дружини ОСОБА_3 , в силу ч. 3 ст. 1268 ЦК України, оскільки на момент смерті останньої постійно проживав із спадкодавцем та був зареєстрований за однією із нею адресою, що підтверджується довідкою ТОВ «Оселя» від 28.05.2020 року.

2. Заяви, клопотання позивача, відповідача.

Представник позивача адвокат Стребіж А.О. в судове засідання не з`явилась, надала заяву про розгляд справи без участі представника, позовні вимоги підтримала в повному обсязі.

Відповідач представник Кам`янської міської ради в судове засідання не з`явилась, надала заяву про розгляд справи за відсутністю представника, прийняти рішення відповідно до чинного законодавства.

Третя особа, як не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Приватний нотаріус Кам`янського нотаріального округу Дербіна Р.Є. в судове засідання не з`явилась.

3. Процесуальні дії по справі.

10 серпня 2020 року ухвалою суду відкрито провадження по справі.

30 листопада 2020 року ухвалою суду закрите підготовче засідання та призначено справу до розгляду по суті.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального засобу не здійснювалось.

Вивчивши матеріали цивільної справи, дослідивши надані суду докази, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню з наступних підстав.

4. Фактичні обставини, встановлені судом, зміст спірних правовідносин з посиланням на докази.

Відповідно до свідоцтва про право власності на житло, власниками квартири АДРЕСА_2 є ОСОБА_4 та ОСОБА_5 (а.с.8).

ОСОБА_4 заповів все його майно позивачу ОСОБА_1 , що підтверджується заповітом від 24.05.1994 р. (а.с.9), також ОСОБА_5 заповіла все її майно ОСОБА_1 , що підтверджується заповітом від 24.05.1994 р. (а.с.10).

Згідно до свідоцтва про смерть ОСОБА_3 та ОСОБА_2 померли (а.с.11,12).

Позивач ОСОБА_1 є донькою ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про народження (а.с.13), свідоцтвом про укладення шлюбу (а.с14,16) та свідоцтвом про розірвання шлюбу (а.с.15).

Згідно до довідки про склад сім?ї ОСОБА_3 та ОСОБА_2 постійно проживали разом в квартирі АДРЕСА_2 (а.с.19).

Згідно до постанови про відмову у вчинені нотаріальної дії від 24.04.2020 р. Приватним нотаріусом Кам`янського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Дербіною Р.Є. відмовлено ОСОБА_1 , у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті її батька ОСОБА_2 в зв`язку з пропущенням спадкоємцем строку для прийняття спадщини та розбіжності в документах (а.с.17).

5. Норми права, які застосовує суд, мотиви їх застосування.

Встановленим судом фактам відповідають цивільно-правові відносини, що виникають із спадкування, щодо порядку відкриття спадщини, прийняття спадщини та продовження строків для прийняття спадщини, які регулюються Конституцією України та Цивільним кодексом України.

Згідно ч. 1 ст. 16 ЦК України, кожна особа може звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права ти інтересу

Частиною 1 ст. 28 ЦК України встановлено, що ім`я фізичної особи, яка є громадянином України, складається з прізвища, власного імені та по батькові, якщо інше не випливає із закону або звичаю національної меншини, до якої вона належить.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Згідно до ч. 1 ст. 315 ЦПК України справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення суд розглядає справи про встановлення факту: 1) родинних відносин між фізичними особами; 6) належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті.

У відповідності до ч. 2 ст. 315 ЦПК України передбачено, що у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Вимога про встановлення факту, що має юридичне значення, розглядається, якщо такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян.

Спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1216-1217 ЦК України).

Відповідно до ст. 1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті (ч. 1 ст. 1233 ЦК України).

Відповідно до ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Відповідно до ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини

Відповідно до ч. 3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30. 05. 2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини ( ст. 1272 ЦК України).

У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Дана правова позиція викладена у справі № 6-496 цс17 від 06.09.2017 року.

Верховний Суд у постанові від 26.06.2019 по справі № 565/1145/17 зазначив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Так, поважність позивачем ОСОБА_1 пропуску строку для прийнятті спадщини є те, що вона має тяжкі захворювання, що потребують постійного нагляду лікарів, що позбавляє позивача набути право власності на квартиру АДРЕСА_1 у порядку спадкування за законом після смерті спадкодавця ОСОБА_5 .

6. Висновки суду.

Аналіз перевірених і оцінених в судовому засіданні доказів суд враховує, що позивач ОСОБА_1 своєчасно не прийняла спадщину з поважних причин, у зв`язку з тим, що наявні підстави для застосування до спірних правовідносин положень ч.3 ст.1272 ЦК України, тобто для визначення додаткового строку для подання позивачем заяви про прийняття спадщини, а також в судовому засіданні знайшло своє підтвердження те, що її батьки ОСОБА_3 та ОСОБА_2 на час смерті проживали разом и були подружжям, також те, що інших спадкоємці відсутні, а тому суд вважає, що в даному випадку наявні всі законні підстави для ухвалення рішення про задоволення позову.

Керуючись ст. ст. 16, 28, 293, 315, 1223, 1268, 1272 ЦК України, ст.ст. 77, 19, 175, 268, 272, 273, 354, 355 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Кам`янської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, Приватний нотаріус Кам`янського нотаріального округу Дербіна Р.Є. про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, встановлення факту, визнання права власності, задовольнити.

Встановити факт належності ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ) та ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) правовстановлюючого документа, а саме: свідоцтва про право власності на житло, виданого відділом обліку та розподілу житлової площі міськвиконкому м. Дніпродзержинська 17.05.1993 року.

Встановити факт родинних відносин, а саме факт того, що ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , померлий ІНФОРМАЦІЯ_4 ) та ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , померла ІНФОРМАЦІЯ_3 ) були між собою чоловіком та дружиною, (шлюб зареєстрований 06.05.1960 року Відділом ЗАГС м. Кази-Магамед Азербайджан).

Визнати за ОСОБА_2 право власності у порядку спадкування за законом після смерті спадкодавця ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , на 1/2 частку квартири АДРЕСА_1 .

Встановити факт родинних відносин між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , які є між собою донькою та батьком.

Визначити ОСОБА_1 додатковий двомісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів безпосередньо до суду апеляційної інстанції, тобто до Дніпровського Апеляційного суду.

Згідно до п.п.15.5 Розділу XIII Перехідних положень ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи до або через відповідні суди, тобто через Заводський районний суд м.Дніпродзержинська Дніпропетровської області.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Похваліта С. М.