26 березня 2020 року м.Токмак
Токмацький районний суд Запорізької області у складі головуючого судді Коваленка П.Л., за участю секретаря судового засідання Баздирь О.Л., розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
ОСОБА_1 звернулася до Токмацького районного суду Запорізької областіз позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. В обґрунтування позовних вимог зазначено, що 29 серпня 2006 року позивач з відповідачем зареєстрували шлюб. Від даного шлюбу сторони дітей не мають. Позивач зазначає, що з відповідачем шлюбні відносини припинені через відсутність взаєморозуміння, разом не проживають з 2015 року та вважає, що подальше збереження сім`ї неможливе, тому просить суд розірвати шлюб.
На розгляд справи в судове засідання позивач не з`явилася, через канцелярію суду надала письмову заяву про розгляд справи за її відсутності, підтримує позовні вимоги у повному обсязі, проти заочного розгляду справи та ухвалення заочного рішення не заперечує.
Відповідач у судове засідання не з`явився, про день та час слухання справи повідомлений через оголошення на офіційному веб-сайті суду, згідно з ст.1-1 Закону України «Про здійснення правосуддя та кримінального провадження у зв`язку з проведенням антитерористичної операції», ст.12-1 Закон України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України», вважається повідомленим належним чином; клопотань про перенесення розгляду справи чи розгляд справи за його відсутності не надходило.
Суд вирішує справу на підставі наявних у ній доказів та ухвалює заочне рішення, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України.
Відповідно до п.1 ч.3 ст.223 ЦПК України суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки у судове засідання учасника справи без поважних причин або без повідомлення причин неявки.
Суд, дослідивши матеріали справи, вважає позов таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.
Так, матеріалами справи підтверджено, що 29 серпня 2006 року зареєстрували шлюб ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що 29 серпня 2006 року складено відповідний актовий запис №92, місце державної реєстрації - виконавчий комітет Комсомольської міської Старобешівського районну Донецької області, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 від 25 жовтня 2019 року.
Від даного шлюбу сторони дітей не мають.
Шлюбні відносини між сторонами припинені через відсутність взаєморозуміння, разом не проживають з 2015 року.
Спір про поділ спільно нажитого майна відсутній.
Суд виходить з того, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка.
Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а сторони не мають наміру зберегти шлюб.
Наведені на обґрунтування позову обставини, що спонукали позивача наполягати на розірванні шлюбу, є обґрунтованими, а тому суд вважає, що подальше спільне проживання сторін і збереження шлюбу суперечить їх інтересам.
Відповідно до ч.1 ст.110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.
Згідно з ч.2 ст.112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.
Відповідно до ст.113 Сімейного кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Судом встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу неможливе. Тому вважає необхідним розірвати шлюб, зареєстрований 29 серпня 2006 року між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Відповідно до ст.113 Сімейного кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
В зв`язку з заявою позивача надалі іменуватися прізвищем « ОСОБА_1 », прізвище позивача після розірвання шлюбу залишити « ОСОБА_1 ».
Частиною 2 статті 1-1 Закону України «Про здійснення правосуддя та кримінального провадження у зв`язку з проведенням антитерористичної операції» та ч.2 ст.12-1 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України» передбачено, що учасники справи, остання відома адреса місця проживання (перебування) чи місцезнаходження яких знаходиться на тимчасово окупованій території і які не мають офіційної електронної адреси, повідомляються про ухвалення відповідного судового рішення шляхом розміщення інформації на офіційному веб-порталі судової влади з посиланням на веб-адресу такого судового рішення в Єдиному державному реєстрі судових рішень.
На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст.104, 105, 109, 110, ч.2 ст.112 СК України, ст.ст.81, 89, 141, 247, 263, 265, 268, 280 ЦПК України, суд,
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Розірвати шлюб між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який зареєстровано 29 серпня 2006 року, про що 29 серпня 2006 року складено відповідний актовий запис №92, місце державної реєстрації - виконавчий комітет Комсомольської міської Старобешівського районну Донецької області.
Прізвище позивача після розірвання шлюбу залишити « ОСОБА_1 ».
Повідомити відповідача про ухвалення рішення суду шляхом розміщення інформації на офіційному веб-порталі судової влади з посиланням на веб-адресу такого судового рішення в Єдиному державному реєстрі судових рішень.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку для подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, передбаченому ЦПК України.
Заочне може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Запорізької області шляхом подачі в 30-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги з урахуванням п.15.5 Розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України в редакції Закону №2147-VIII від 03.10.2017, який набрав чинності 15.12.2017.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом тридцяти днів з дня його проголошення, не подана заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Позивач: ОСОБА_1 ,ІНФОРМАЦІЯ_2 , рнкопп НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 .
Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 .
Рішення суду складено та підписано 26 березня 2020 року.

Суддя