ПОСТАНОВА

Іменем України

25 березня 2020 року м. Кропивницький

справа № 404/6403/17

провадження № 22-ц/4809/577/20

Кропивницький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючої судді Суровицької Л. В.,

суддів Авраменко Т. М., Чельник О.І.

секретар Лазаренко-Шаповалова В. В.

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

представник позивача - адвокат Завгородня Вікторія Валентинівна

відповідач - ОСОБА_2 ,

представник відповідача - адвокат Єрьоменко Віктор Петрович,

третя особа - ОСОБА_3 ,

представник третьої особи - адвокат Мазуренко Наталія Юріївна,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на ухвалу Кіровського районного суду м. Кіровограда від 21 січня 2020 року у складі судді Панфілової А. В., у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна та позовом третьої особи ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання права власності на будівельні матеріали,

В С Т А Н О В И В:

У жовтні 2017 року ОСОБА_1 звернулась в суд із позовом до ОСОБА_2 про поділ майна.

У квітні 2018 року третя особа ОСОБА_3 звернулась в суд із позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання права власності на будівельні матеріали.

Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 21 січня 2020 року у справі за клопотанням представника позивача ОСОБА_1 призначено судову будівельно-технічну та земельно-технічну експертизу, виконання якої доручено судовому експерту Кіровоградського Науково-дослідного експертно- криміналістичного центру МВС України (місто Кропивницький, вулиця Вокзальна, 58), попереджено експерта про кримінальну відповідальність згідно зі статтями 384, 385 КК України.

На вирішення експертизи поставлено питання.

1)Чи є об`єктом незавершеного будівництва, враховуючи ступінь готовності, будівельні матеріали, які розташовані на земельній ділянці, що знаходяться в АДРЕСА_1 ?

2) Який відсоток готовності незавершеного будівництвом житлового будинку під номером АДРЕСА_1 ?

3) Яка дійсна (ринкова) вартість будівельних матеріалів (об`єкту незавершеного будівництва), розташованих на земельній ділянці, що знаходяться в АДРЕСА_1 ?

4) Які можливі варіанти розподілу будівельних матеріалів (об`єкту незавершеного будівництва), розташованих на земельній ділянці, що знаходяться в АДРЕСА_1 , згідно часток сторін (1/2), та з можливим відходом від ідеальних часток та сплати грошової компенсації?

5)Чи можливо розподілити (в порядку користування) земельну ділянку із зазначенням варіантів розподілу, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , згідно часток (1/2) з можливим відходом від ідеальних часток та сплати грошової компенсації ?

Обов`язок оплати за експертизу покладено на позивача ОСОБА_1 .. Провадження по справі зупинено до отримання висновків експерта (т.2,а.с.182-184).

В апеляційній скарзі відповідач просить скасувати ухвалу суду першої інстанції з підстав порушення норм процесуального права.

Зазначає, що 17 липня 2019 року позивач подала до суду заяву про збільшення позовних вимог та клопотання про призначення у справі судової будівельно-технічної експертизи та про призначення у справі судової земельно-технічної експертизи. В подальшому 27 листопада 2019 року позивач подала до суду ще одну заяву про збільшення позовних вимог. Отже, суд в силу приписів ЦПК України зобов`язаний був розглянути дані заяви (клопотання) представника позивача та ухвалити відповідні процесуальні рішення.

Згідно п.2 ч.2 та ч. 3 ст.49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання та до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Питання, пов?язані з вирішенням судом заяв осіб, які беруть участь у справі, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал.

Вважає, що з метою визначення обставин справи, які підлягають встановленню та зібрання відповідних доказів, суд першої інстанції повинен був розглянути заяви про збільшення позовних вимог від 17 липня 2019 року та 27 листопада 2019 року, прийняти рішення за результатом їх розгляду (ч.2 ст.258 ЦПК України), після чого вирішувати питання про призначення експертиз, на вирішення яких поставити питання, що стосуються предмета доказування та підлягають з?ясуванню.

Вважає призначення експертиз передчасним, так як судом першої інстанції в резолютивній частині ухвали від 21 січня 2020 року не зазначено висновків про прийняття до розгляду позовних вимог з урахуванням їх збільшення та в якій частині (т.2, а.с.194-199).

Апеляційне провадження відкрито 17 лютого 2020 року (т.2 а.с.202), ухвалою від 02 березня 2020 року справа призначена до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи на 18 березня 2020 року (т.2 а.с.210). 18 березня 2020 року за клопотанням представника позивача та клопотанням представника відповідача розгляд справи відкладено на 25 березня 2020 року. Строк розгляду справи продовжено на п?ятнадцять днів.

В судове засідання апеляційного суду сторони та їх представники, третя особа та її представник, повідомлені належним чином про дату, час і місце розгляду справи, не прибули.

Представник відповідача та представник третьої особи надали письмові заяви про розгляд справи у їх відсутність.

Відповідно до ч.2 ст.372 ЦПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Колегія суддів, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду в межах доводів та вимог апеляційної скарги, вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з таких підстав.

Судом встановлено і підтверджується матеріалами справи, що позивач звернулась до суду з позовом, в якому зазначала, що в період зареєстрованого з відповідачем ОСОБА_2 шлюбу, вони за нотаріально посвідченим договором купівлі-продажу 12 лютого 2008 року придбали житловий будинок з господарсько-побутовими будівлями, розташовані на земельній ділянці площею 630,4 кв.м., що знаходиться в АДРЕСА_1 . Вказаний житловий будинок вони знесли та побудували новий будинок, який не прийнято в експлуатацію. Просила суд визнати земельну ділянку та будівельні матеріали, обладнання, вироби, конструкції, використані у процесі будівництва житлового будинку та конструктивні елементи спільною сумісною власністю подружжя і в порядку поділу визнати за нею право власності на Ѕ частку цього майна (т.1,а.с.14-15).

ОСОБА_3 у квітні 2018 року звернулась в суд з позовом до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про визнання за нею права власності на будівельні матеріали, обладнання, вироби, конструкції, використані у процесі будівництва спірного житлового будинку, гаража та конструктивні елементи, посилаючись на те, що саме вона на підставі договору від 13 березня 2008 року є замовником будівництва житлового будинку по АДРЕСА_1 (т.1,а.с.49-52,57).

Провадження у справі відкрито судом першої інстанції 14 листопада 2017 року (т.1,а.с.25), ще до набрання чинності ЦПК України у редакції Закону № 2147-ІІІ від 03 жовтня 2017 року.

Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 24 квітня 2018 року залучено до участі у справі в якості третьої особи з самостійними вимогами ОСОБА_3 та прийнято до спільного розгляду з позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 . Суд ухвалив розглядати справу в порядку загального позовного провадження та призначив справу до розгляду у підготовчому судовому засіданні. Строк для подання доказів учасникам справи не встановлювався (т.1,а.с.158-160).

Відповідно до п.3 ч.2 ст.200 ЦПК України за результатами підготовчого судового засідання суд постановляє ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

В матеріалах справи така ухвала суду відсутня, отже суд не приступив до судового розгляду по суті.

За таких обставин, доводи апеляційної скарги про те, що позивач мала право збільшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, у справі яка розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, є безпідставними, оскільки судом розгляд справи призначено в порядку загального позовного провадження і підготовче засідання не закрито, справа не призначена до судового розгляду по суті.

Матеріалами справи підтверджується, що адвокат Завгородня В.В., яка діє в інтересах позивача, подала 17 липня 2019 року та 27 листопада 2019 року заяви про збільшення позовних вимог з доказами направлення копій учасникам справи.

Доповнила позов вимогами виділити в натурі Ѕ об?єкта незавершенного будівництва (сукупність будівельних матеріалів), що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , з можливим відходом від ідеальних часток та сплатою грошової компенсації за них, а в разі неможливості виділу в натурі, стягнути грошову компенсацію за Ѕ частку незавершеного будівництва (сукупність будівельних матеріалів) та виділити в натурі Ѕ частину земельної ділянки загальною площею 630,4 кв. м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 з можливим відходом від ідеальних часток та сплатою грошової компенсації за них, а в разі неможливості виділу в натурі, стягнути грошову компенсацію за Ѕ частку земельної ділянки

(т.2,а.с.105, 161).

Також 17 жовтня 2019 року на адресу суду від представника позивача надійшли клопотання про призначення у справі судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертиз (т.2,а.с.142-145).

Реалізація принципу змагальності в цивільному процесі та доведення сторонами перед судом переконливості поданих доказів є конституційною гарантією (стаття 129 Конституції України).

За правилами ст.ст. 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Отже, сторона, яка посилається на ті чи інші обставини, знає і може навести докази, на основі яких суд може отримати достовірні відомості про них. В іншому разі, за умови недоведеності тих чи інших обставин суд вправі винести рішення у справі на користь протилежної сторони. Таким чином, доказування є юридичним обов`язком сторін і інших осіб, які беруть участь у справі, а за правилами ч.5 ст.12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом, в тому числі і шляхом призначення експертизи.

Частиною другою статті 78 ЦПК України встановлено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Відповідно до ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема , висновками експертів.

Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань (ч.2 ст.102 ЦПК).

За правилами ст.103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1)для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2)сторонами не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Відповідно до ч.1 ст.104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

21 січня 2020 року суд першої інстанції постановив ухвалу про призначення у справі судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертиз.

В ухвалі зазначено про підстави проведення експертиз, питання, поставлені на вирішення експертів, установу, якій доручено проведення експертизи та матеріали, які направляються експертам.

Зміст мотивувальної частини ухвали свідчить, що заслухавши представників всіх сторін, суд вирішив прийняти заяви представника позивача, про збільшення позовних вимог, оскільки предметом позову є спільне майно подружжя, підставою виникнення спору є неможливість сторін спільно вирішити питання розподілу майна - житлового будинку та земельної ділянки (т.2,а.с.183).

Колегія суддів відзначає, що відповідачем подано апеляційну скаргу на ухвалу суду першої інстанції про призначення експертизи, проте доводи апеляційної скарги зводяться до того, що судом не вирішено питання про прийняття заяв про збільшення позовних вимог.

Такі доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції про наявність правових підстав для призначення судових експертиз у справі про поділ нерухомого майна, де зокрема ставиться питання про поділ майна в натурі.

Доводи апеляційної скарги є безпідставними, не свідчать про порушення судом норм процесуального права при призначенні експертиз у справі.

В межах доводів апеляційної скарги відсутні правові підстави для скасування ухвали суду.

Оскільки суд першої інстанції постановив ухвалу про призначення експертиз з додержанням м норм процесуального права, відповідно до ст.375 ЦПК України апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а ухвала суду залишається без змін.

Керуючись ст.ст. 268,367,368, п.1 ч.1 ст. 374, ст.375, 381-383, 384 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишити без задоволення.

Ухвалу Кіровського районного суду м. Кіровограда від 21 січня 2020 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту постанови в касаційному порядку лише у випадку, передбаченому ст.389 ЦПК України .

Повний текст постанови складено 25 березня 2020 року.

Головуюча суддя Л. В. Суровицька

Судді Т. М. Авраменко

О. І. Чельник