Лугинський районний суд Житомирської області
Справа № 281/128/20
Провадження по справі 2/281/55/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 березня 2020 року смт Лугини

Лугинський районний суд Житомирської області у складі:

головуючого судді Свинченко Г.Д.,

за участі секретаря судового засідання Островської І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в смт. Лугини цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Лугинської селищної ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В:

06.02.2020 ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Лугинської селищної ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати, ОСОБА_2 , яка на день смерті була зареєстрована та проживала за адресою АДРЕСА_1 .

Після смерті ОСОБА_2 , відкрилась спадщина за заповітом, яка знаходиться за вищевказаною адресою.

Однак, у визначений законодавством строк, вона не звернулася у зв`язку з хворобоюта не подала відповідної заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини за законом, після смерті своєї матері - ОСОБА_2

29.11.2019 вона звернулася до приватного нотаріуса Лугинського районного нотаріального округу Можарівської Н.В., однак їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, тому, що вона пропустила встановлений законом строк для подачі заяви про прийняття спадщини і цей строк можливо продовжити лише в судовому порядку.

Враховуючи викладене, просить суд визначити їй додатковий строк тривалістю у два місяці для подання до нотаріальної контори заяви для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у с. Кремне Лугинського району Житомирської області.

Позивач не з`явилася в судове засідання, однак в прохальній частині її позовної заяви міститься клопотання про розгляд справи без її участі, за участі її представника.

Від представника позивача надійшла заява про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримала та просила їх задовільнити.

Відповідач явку свого представника в судове засідання не забезпечив, однак подав до суду заяву з проханням розглядати справу без участі їх представника, проти позову не заперечують та просять прийняти рішення на розсуд суду.

Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Пленум Верховного Суду України в постанові № 14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» роз`яснив, що за змістом частини четвертої статті 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову, яке не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд у мотивувальній частині рішення може вказати лише про визнання позову та прийняття його судом.

Враховуючи, що сторони надали згоду на розгляд справи у їх відсутність відповідно до ч. 3ст. 211 ЦПК України, при цьому відповідач визнав позовні вимоги і його заява в частині визнання позовних вимог не суперечить закону та не порушує права інших осіб, суд вважає за можливе розглянути справу по суті без участі сторін та без фіксування судового засідання звукозаписувальним технічним засобом на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Суд, дослідивши матеріали справи, повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються заявлені вимоги у їх сукупності та взаємозв`язку, об`єктивно оцінивши усі наявні докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення заяви по суті, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з таких підстав.

У відповідності до вимог ст. ст. 13, 81, ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог чи заперечень. Суд розглядає справи не інакше, як за зверненням особи, поданим відповідно до вимог цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом на підставі у передбачених цим Кодексом випадках.

Положеннями ст.3ЦКУкраїни визначено, що загальними засадами цивільного судочинства є справедливість, добросовісність та розумність.

Згідно вимог ст.3КонституціїУкраїни людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються найвищою соціальною цінністю. Права й свободи людини і громадянина та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суди, як органи державної влади, зобов`язані своєчасно й дієво захищати ці права та свободи шляхом розгляду зокрема і цивільних справ.

Відповідно до вимог ч. 1ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно з положеннями ч. ч. 1, 2 ст. 1220, ч. 1 ст. 1222, ч. 3 ст. 1223ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи, часом відкриття спадщини в такому випадку є день смерті особи. Спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

На підставі належних та достовірних доказів встановлено, що ОСОБА_2 , померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим 01.09.2007 виконавчим комітетом Кремненської сільської ради Лугинського району Житомирській області.

ОСОБА_2 , на випадок своєї смерті розпорядилась своїм майном заповівши його ОСОБА_1 , що підтверджується дублікатом заповіту посвідченого секретарем Кремненської сільської ради Лугинського району Житомирської області, Якимчук О.В. від 09.12.1998, зар. в реєстрі. № 130.

29.11.2019 року позивачка звернулася до приватного нотаріуса Лугинського районного нотаріального округу та подала необхідні документи, щодо прийняття спадщини після смерті своєї матері - ОСОБА_2 . Як вбачається з листа приватного нотаріуса Лугинського районного нотаріального округу Можарівської Н.В. від 29.11.2019 за № 518, ОСОБА_2 на день своєї смерті проживала та була зареєстрована за адресою АДРЕСА_1 , з померлою на момент смерті ніхто не проживав та не був зареєстрований, з огляду на це позивачці було відмовлено у вирішенні питань про оформлення її спадкових прав на підставі ст. ст. 1269, 1270 Цивільного кодексу України та рекомендовано звернутися до Лугинського районного суду Житомирської області з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Інших спадкоємців, які б мали право на спадщину за законом чи заповітом та прийняли спадщину немає.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 1270ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Дією, що свідчить про прийняття спадщини, є подача заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини.

Виходячи з правового аналізу ч. 1, ч. 3 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Позивачка, в обґрунтування поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, посилається на скрутне матеріальне становище, необізнаність в законодавстві, процедурі оформлення спадкового майна, строках на прийняття спадщини та просила врахувати той факт, що в період в який необхідно було подати заяву про прийняття спадщини позивачка хворіла.

На підтвердження того, що він за станом свого здоров`я пропустила встановлений законом строк для подачі заяви позивачка надала довідки з Лугинської АЗПСМ смт. Лугини про те, що вона перебував на амбулаторному лікуванні з 11.02.2008 по 20.02.2008, з 25.02.2008 по 05.03.2008, з 19.03.2008 по 28.03.2008.

Факт неподання позивачем заяви про прийняття спадщини протягом строку, встановленого законодавством, підтверджується листом приватного нотаріуса Лугинського районного нотаріального округу Можарівською Н.В. від 29.11.2019 за № 518.

Відповідно до ч. 4 ст.206ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Відповідно до роз`яснень, викладених в п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку для прийняття спадщини, необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця, які роблять вчасне звернення в нотаріальну контору неможливим або важким.

Дослідивши письмові докази у справі та надавши їм належну оцінку, враховуючи, що позивачка пропустила встановлений ст.1270ЦК України шестимісячний строк для прийняття спадщини з поважних причин, а саме: у зв`язку зі станом здоров`я, що унеможливило її своєчасне звернення до нотаріальної контори, за умови відсутності спору про спадщину, суд дійшов висновку, що позивачу має бути встановлений додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

На підставі наведеного вище обґрунтування та керуючись ст. ст. 12, 13, 76,211, 258-259,263-265,354 ЦПК України, ст. ст.1270,1272 ЦК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Лугинської селищної ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини- задовільнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 додатковий строк тривалістю у два місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_2 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у с. Кремне Лугинського району Житомирської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Житомирського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Г.Д. Свинченко