Справа № 357/1147/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 березня 2020 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді - Кошель Б. І. ,

при секретарі - Тодосієнко О. А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Білоцерківської міської ради Київської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В :

Позивачка звернулась до суду з вказаним позовом, посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її брат - ОСОБА_2 , після його смерті залишилося спадкове майно, яке складається з квартири АДРЕСА_1 . Позивачка є спадкоємцем за законом другої черги, однак прийняти спадщину вона не може, оскільки вчасно не подала до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Посилаючись на зазначені обставини, позивачка просила суд надати її додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

У судове засідання позивачка не з`явилась, про день, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, подала до суду заяву, в якій просила проводити розгляд справи за її відсутності, позов підтримала в повному обсязі.

Представник відповідача Білоцерківської міської ради Київської області в судове засідання не з`явився, про місце та час розгляду справи повідомлений належним чином, подав до суду клопотання про розгляд справи за його відсутності та просив прийняти рішення на розсуд суду.

Суд, повно та всебічно з`ясувавши всі обставини, що мають значення для правильного вирішення справи та надавши їм належну правову оцінку, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Згідно ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Стаття 3 ЦПК України визначає, що цивільне судочинство здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Закону України "Про міжнародне приватне право", законів України, що визначають особливості розгляду окремих категорій справ, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Згідно ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 .

Після його смерті залишилося спадкове майно, яке складається з квартири АДРЕСА_1 , що підтверджується свідоцтвом на право власності на будівлі від 24.12.1997 року, видане Білоцерківським відділом комунального господарства на підставі рішення Білоцерківського міськвиконкому від 11.12.1997 року №313 та зареєстрованого 24.12.1997 року Білоцерківським міжміським бюро технічної інвентаризації і записано в реєстрову книгу №103 за реєстровим №12238.

Як вбачається зі свідоцтва на право власності на будівлі від 24.12.1997 року, квартира АДРЕСА_1 належала на праві власності ОСОБА_2 .

Як вбачається з матеріалів справи, спадкоємців першої черги після померлого ОСОБА_2 немає, заповіт відсутній.

Приватний нотаріус Білоцерківського міського нотаріального округу Київської області Якименська Л.Л. відмовила позивачці у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, що залишилось після померлого ОСОБА_2 , оскільки пропущений строк для подання заяви про прийняття спадщини, що підтверджується постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 18.02.2020 року.

Згідно з відповіддю приватного нотаріуса Білоцерківського міського нотаріального округу Якименської Л.Л. від 18.02.2020 року інформація про відкриття спадкової справи після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 станом на 18.02.2020 року у Спадковому реєстрі відсутня.

Згідно з ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Ст. 1270 ЦК України обумовлено строк для прийняття спадщини - шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини

Відповідно до ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

На підставі ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що померлий ОСОБА_2 зловживав спиртними напоями та зникав з дому на тривалі періоди, а також у зв`язку з сімейними обставинами та проблемами із здоров`ям, а в подальшому похованням, що підтверджується Рахунком-замовленням серія НОМЕР_2 , брата позивачки ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , позивачка не звернула уваги на зникнення ОСОБА_2 . Про смерть ОСОБА_2 позивачка дізналася з виданого їй свідоцтва про смерть серія НОМЕР_1 від 28.01.2020 року.

В підтвердження тривалої хвороби ОСОБА_3 позивачка надала Лікарське свідоцтво про смерть ОСОБА_3 від 19.03.2015 року, в якому зазначено що ОСОБА_3 мав діагноз: злоякісне новоутворення підшлункової залози та помер від алкогольного цирозу печінки.

Враховуючи, що позивачка є спадкоємицею за законом другої черги, а також поважність причини, яка перешкоджала їй подати заяву про прийняття спадщини, суд вважає за можливе надати ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. ст.ст. 2, 3, 4, 12, 13, 81, 263-265, 273 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (паспорт серії НОМЕР_3 , РНОКПП: НОМЕР_4 , адреса: АДРЕСА_2 ) додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , протягом двох місяців з дня вступу рішення суду в законну силу.

Рішення може бути оскаржене.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

СуддяБ. І. Кошель