Провадження №2/359/223/2020
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 січня 2020 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого Борця Є.О.,

при секретарі судового засідання Міходуй І.Є.,

за участю позивача ОСОБА_1 ,

за участю представника позивача ОСОБА_2 ,

за участю відповідача ОСОБА_3

за участю представника відповідача ОСОБА_4 ,

за участю представника третьої особи Костенко Л.В.,

розглянувши в приміщенні суду у відкритому судовому засіданні цивільну справу:

за первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про стягнення аліментів та додаткових витрат на дитину;

за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - орган опіки та піклування Бориспільської районної державної адміністрації, про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та визначення способу участі матері у вихованні дитини,

встановив:

1. Зміст доводів та вимог пред`явлених позовів.

1.1. В грудні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з вказаним первісним позовом та посилається на те, що 27 грудня 2007 року він уклав шлюб з відповідачем. ІНФОРМАЦІЯ_1 у них народилась дочка ОСОБА_5 . Рішенням Бориспільського міськрайонного суду від 15 серпня 2018 року шлюб між сторонами був розірваний. Після розірвання шлюбу дитина залишилась проживати з позивачем. ОСОБА_3 не приймає участь в утриманні дочки ОСОБА_5 . Тому ОСОБА_1 просив суд стягнути з ОСОБА_3 аліменти на утримання дочки ОСОБА_5 в розмірі 1/4 частки від заробітку (доходу) відповідача, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з дня пред`явлення позову до досягнення дитиною повноліття.

1.2. ОСОБА_1 подав заяву про збільшення позовних вимог (а.с.46-47) та посилається на те, що він витратив грошові кошти в розмірі 2800 гривень на оздоровлення дитини. Участь обох батьків у додаткових витратах на дитину є рівною. Тому ОСОБА_1 просить стягнути з відповідача додаткові витрати на дочку ОСОБА_5 в розмірі 1400 гривень (2800 : 2).

1.3. ОСОБА_3 пред`явила зустрічний позов та посилається на те, що ОСОБА_1 чинить їй перешкоди у спілкуванні з дочкою ОСОБА_5 . Крім того, сторони не можуть дійти згоди з приводу участі матері у вихованні дитини. Тому ОСОБА_3 просить суд зобов`язати ОСОБА_1 не чинити перешкоди у спілкуванні з дочкою ОСОБА_5 , а також встановити такий спосіб участі матері у вихованні дитини: перша, третя субота та неділя з 17 години 00 хвилин п`ятниці до 16 години 00 хвилин неділі за місцем проживання матері; у будні дні не менше чотирьох годин, не перешкоджаючи навчально-виховному процесу, за відсутності медичних протипоказань, з урахуванням режиму дня дитини та за попередньою домовленістю з батьком щодо часу зустрічі; протягом двох тижнів кожного літнього місяця за попередньою домовленість з ОСОБА_1 ; безперешкодне спілкування з дочкою ОСОБА_5 без обмежень у часі за допомогою телефонного та інших засобів зв`язку зі збереженням звичного для дитини режиму та з урахуванням її стану здоров`я; під час хвороби дитини з 9 години 00 хвилин до 20 години 00 хвилин за місцем знаходження дочки ОСОБА_3 з дотриманням її режиму.

2. Процесуальні дії, вчинені у цивільній справі.

2.1. Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду від 10 січня 2019 року (а.с.11-12) було відкрито провадження у цивільній справі та призначено підготовче судове засідання.

2.2. Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду від 10 червня 2019 року (а.с.63-64) зустрічний позов був об`єднаний в одне провадження з первісним позовом.

2.3. Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду від 7 жовтня 2019 року (а.с.116-117) було закрито підготовче провадження у цивільній справі та призначено цивільну справу до судового розгляду по суті.

3. Ставлення учасників цивільного процесу до пред`явлених позовів.

3.1. У судовому засіданні ОСОБА_1 та ОСОБА_2 підтримують первісний позов та наполягають на його задоволенні. Водночас, вони не визнають зустрічний позов та просять суд відмовити в його задоволенні в повному обсязі.

3.2. ОСОБА_3 та його представник ОСОБА_4 не визнають первісний позов та просять суд відмовити в його задоволенні. Водночас, вони підтримують зустрічний позов та наполягають на його задоволенні.

3.3. Представник органу опіки та піклування Бориспільської РДА Костенко Л.В. при вирішенні спору покладається на розсуд суду.

4. Обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

4.1. 27 грудня 2007 року ОСОБА_1 уклав з відповідачем шлюб, зареєстрований у ВРАЦС Бориспільського МРУЮ, про що в книзі реєстрації шлюбів був зроблений актовий запис за №921.

4.2. ІНФОРМАЦІЯ_1 у них народилась дочка ОСОБА_5 . Це підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 від 24 квітня 2008 року (а.с.3).

4.3. Рішенням Бориспільського міськрайонного суду від 15 серпня 2018 року (а.с.4) шлюб між сторонами був розірваний. Зі змісту довідки Процівського сільського голови №659 від 12 грудня 2018 року (а.с.5), а також актів обстеження фактичного проживання осіб (а.с.89-90) вбачається, що після розірвання шлюбу дитина залишилась проживати з батьком по АДРЕСА_1 . ОСОБА_3 проживає окремо за іншою адресою.

4.4. Спірні правовідносини регулюються розділом ІІІ «Права та обов`язки матері, батька і дитини» СК України.

5. Норми права, якими керується суд при вирішенні спору.

а. щодо стягнення аліментів та додаткових витрат на дитину.

5.1. Відповідно до ч.1 ст.180, ч.3 ст.181 СК України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина.

5.2. Згідно до ч.1, ч.2 ст.182 СК України при визначенні розміру аліментів суд враховує: стан здоров`я та матеріальне становище дитини; стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; наявність на праві власності, володіння та (або) користування у платника аліментів та майнових прав, у тому числі рухомого та нерухомого майна, грошових коштів, виключних прав на результати інтелектуальної діяльності, корпоративних прав; доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сама яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; інші обставини, що мають істотне значення. Розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний гарантований розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

5.3. Відповідно до ч.1, ч.5 ст.183 СК України частка заробітку (доходу) матері, батька, яка буде стягуватись як аліменти на дитину, визначається судом. Той із батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина, має право звернутись до суду із заявою про видачу судового наказу про стягнення аліментів у розмірі на одну дитину - однієї чверті, на двох дітей - однієї третини, на трьох і більше дітей - половини заробітку (доходу) платника аліментів, але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку на кожну дитину.

5.4. Згідно з ч.1, ч.2 ст.185 СК України той з батьків, з кого присуджено стягнення аліментів на дитину, а також той з батьків, до кого вимога про стягнення аліментів не була подана, зобов`язані брати участь у додаткових витратах на дитину, що викликані особливими обставинами (розвитком здібностей дитини, її хворобою, каліцтвом тощо). Розмір участі одного з батьків у додаткових витратах на дитину в разі спору визначається за рішенням суду, з урахуванням обставин, що мають істотне значення.

б. щодо усунення перешкод у спілкування дитини та визначення способу участі в її вихованні.

5.5. Відповідно до ч.3 ст.157 СК України той із батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати тому з батьків, хто проживає окремо, спілкуватись з дитиною та брати участі в її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини.

5.6. Згідно з ч.1 ст.159 СК України якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та в її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутись до суду з позовом про усунення цих перешкод.

5.7. Відповідно до ч.2 ст.159 СК України суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місць його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров`я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами.

5.8. Згідно з ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

6. Мотиви, якими керується суд при вирішення спору.

6.1. В матеріалах цивільної справи відсутні докази на підтвердження того, що ОСОБА_3 приймає участь в утриманні дочки ОСОБА_5 . Зі змісту довідки директора ТОВ «Інвайт» №07 від 11 березня 2019 року (а.с.18), а також довідки головного бухгалтера ТОВ «Інвайт» №ВА000000029 від 11 березня 2019 року вбачається, що відповідач працює в цьому підприємстві на посаді менеджера з адміністративної діяльності та щомісячно отримує заробітну плату в розмірі починаючи з 3723 гривень до 5000 гривень. Ці обставини свідчать про те, що ОСОБА_3 не має тяжкого матеріального становища. Укладення нею кредитного договору (а.с.19-35) жодним чином не свідчить про виникнення у відповідача такого становища. Крім того, в матеріалах цивільної справи відсутні докази на підтвердження того, що ОСОБА_3 має важкий стан здоров`я або на її утриманні перебувають інші діти або непрацездатні члени сім`ї. Не зважаючи на те, що одна чверть від заробітку (доходу) відповідача є мінімальним розміром аліментів, такий розмір аліментів є цілком достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дочки ОСОБА_5

6.2. Крім того, зі змісту квитанції до прибуткового касового ордера №102 від 10 червня 2019 року (а.с.48-49) вбачається, що ОСОБА_1 витратив грошові кошти в розмірі 2800 гривень на оздоровлення дитини. Безумовно, частка кожного з батьків в додаткових витратах на дитину є рівною. Ці обставини свідчать про те, що у ОСОБА_3 виникло зобов`язання компенсувати позивачу додаткові витрати на дочку ОСОБА_5 в розмірі 1400 гривень (2800 : 2). Однак відповідач ухиляється від добровільної сплати не тільки аліментів, а також додаткових витрат на дитину.

6.3. З огляду на це суд вважає, що з ОСОБА_3 на користь позивача належить стягнути аліменти на утримання дочки ОСОБА_5 в розмірі1/4 частки від заробітку (доходу) відповідача, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з дня пред`явлення позову, а саме з 13 грудня 2018 року, до досягнення дитиною повноліття, а саме доІНФОРМАЦІЯ_2 .

6.4. Крім того, з відповідача на користь ОСОБА_1 слід стягнути додаткові витрати на дитину в розмірі 1400 гривень.

6.5. Водночас, всупереч ч.1 ст.81 ЦПК України ОСОБА_3 та її представник ОСОБА_4 не подали докази на підтвердження того, що ОСОБА_1 чинить відповідачу перешкоди у спілкуванні з дочкою ОСОБА_5 . Зокрема, в матеріалах цивільної справи відсутні докази на підтвердження того, що ОСОБА_3 намагалась самостійно узгодити з позивачем спосіб участі у вихованні дитини або зверталась з цим питанням до органу опіки та піклування Бориспільської РДА.

6.6. Крім того, ОСОБА_3 та її представник ОСОБА_4 не подали жодного доказу на підтвердження обставин, викладених ч.2 ст.159 СК України. В матеріалах цивільної справи відсутній навіть висновок органу опіки та піклування Бориспільської РДА щодо рекомендованого способу участі матері у вихованні дитини. Ці обставини об`єктивно перешкоджають правильному вирішенню цього питання в судовому порядку.

6.7. З огляду на це суд вважає підстави для зобов`язання ОСОБА_1 усунути перешкоди у спілкуванні з дитиною, а також для визначення способу участі матері у вихованні дитини відсутні. Тому у задоволенні зустрічного позову ОСОБА_3 належить відмовити.

Керуючись п.2 ч.1, ч.3 ст.258, абз.1 ч.6 ст.259, ст.ст.263-265, ч.6 ст.268 ЦПК України, суд

вирішив:

Первісний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про стягнення аліментів та додаткових витрат на дитину задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , проживаючої в квартирі АДРЕСА_2 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , проживаючого по АДРЕСА_1 , аліменти на утримання дочки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі1/4 частки від заробітку (доходу) відповідача, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 13 грудня 2018 року, до досягнення дитиною повноліття, а саме доІНФОРМАЦІЯ_2 .

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 додаткові витрати на дочку ОСОБА_5 в розмірі 1400 гривень.

У задоволенні зустрічного позову ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - орган опіки та піклування Бориспільської районної державної адміністрації, про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та визначення способу участі матері у вихованні дитини відмовити.

Рішення суду звернути до негайного виконання в межах стягнення аліментів за один місяць.

Повний текст рішення суду складений 21 січня 2020 року.

Рішення суду може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня складення повного тексту судового рішення.

Суддя

Бориспільського міськрайонного суду Є.О. Борець