Номер провадження: 22-ц/813/4722/20
Головуючий у першій інстанції Лічман Л. Г.
Доповідач Черевко П. М.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

25.03.2020 року м. Одеса

Суддя судової палати у цивільних справах Одеського апеляційного суду Черевко П.М.., розглянувши апеляційну скаргу представника Акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі філії «Пасажирська компанія Акціонерне товариство «Українська залізниця» - Костенка Валерія Миколайовича на рішення Малиновського районного суд м. Одеси від 28 листопада 2019 року за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Українська залізниця», за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Первинної профспілкової організації Виробничого підрозділу «Незалежна профспілка працівників вагонної дільниці станції Київ-пасажирський» Філії Публічного акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі голови Шостака Віталія Віталійовича про визнання незаконним, протиправним та скасування наказу про припинення трудового договору (контракту), поновлення на роботі і стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,-

встановив:

Рішенням Малиновського районного суд м. Одеси від 28 листопада 2019 року позовні вимоги ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) - задоволено частково.

Визнано незаконним, протиправним та скасовано Наказ (розпорядження) заступника начальника виробничого підрозділу пасажирське вагонне депо станції «Одеса-Головна» філії «Пасажирська компанія» AT «Українська залізниця» №097/ос від 16 липня 2019 року, табельний номер 10248 про припинення трудового договору (контракту) з старшим майстром вагонного депо (1 групи), резерву провідників цеху №17 ОСОБА_1 .

Поновлено ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) на посаді старшого майстра вагонного депо (1 групи), резерву провідників цеху №17 виробничого підрозділу пасажирське вагонне депо станції «Одеса-Головна» філії «Пасажирська компанія» AT «Укрзалізниця».

Стягнуто з Акціонерного товариства «Українська залізниця» (м. Київ, вул. Тверська, 5, ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) середній заробіток за час вимушеного прогулу з 16 липня 2019 року до дня постановлення рішення суду у сумі 65 452 гривень 20 копійок, без урахування податків і зборів.

Допущено негайне виконання рішення в частині поновлення ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) на роботі та виплати заробітної плати за один місяць у сумі 13 926 гривень 09 копійок.

Стягнуто з Акціонерного товариства «Українська залізниця» (м. Київ, вул. Тверська, 5, ) в дохід держави судовий збір у розмірі 2 305 гривень 20 копійок.

В іншій частині позовних вимог відмовлено.

Вважаючи рішення суду незаконним представника АТ «Українська залізниця» в особі філії «Пасажирська компанія АТ «Українська залізниця» - Костенко В.М. подав апеляційну скаргу в якій просить скасувати рішення Малиновського районного суд м. Одеси від 28 листопада 2019 року в частині задоволення позовних вимог, та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні позову у повному обсязі, судові витрати покласти на ОСОБА_1 .

Ухвалою Одеського апеляційного суду від 15 січня 2020 року апеляційну скаргу було залишено без руху у зв`язку з несплатою судового збору був наданий десятиденний строк з моменту отримання апелянтом копії ухвали та роз`яснено, що у разі неусунення недоліків у зазначений строк, суддя-доповідач повертає апеляційну скаргу.

Як вбачається з рекомендаційного повідомлення про вручення поштового відправлення зазначену ухвалу скаржник отримав 24 січня 2020 року.

Однак станом на сьогодні недоліки апеляційної скарги так і не були усунуті.

Згідно до ч.1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Недобросовісним користування процесуальними правами вважається, зокрема, заявлення численних необґрунтованих відводів суддям, нез`явлення представників учасників судового процесу в судові засідання без поважних причин та без повідомлення причин, подання необґрунтованих клопотань про вчинення судом процесуальних дій, подання зустрічних позовів без дотримання вимог ЦПК, одночасного оскарження судових рішень в різних видах проваджень, подання апеляційних та касаційних скарг на судові акти, які не можуть бути оскаржені тощо. Подібна практика, спрямована на свідоме невиправдане затягування судового процесу, порушує права інших учасників судового процесу та суперечить вимогам статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, учасником якої є Україна, стосовно права кожного на розгляд його справи судом упродовж розумного строку.

Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду об`єктивно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі «Смірнов проти України», згідно з положеннями частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням п.1 ст.6 даної Конвенції.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07 липня 1989 року, виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було зневільовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, якщо таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Процесуальна бездіяльність скаржника не може ставити під сумнів здійснення судочинства судом.

Відповідно до положення ч.ч. 6-7 ст. 357 ЦПК України питання про залишення апеляційної скарги без руху суддя-доповідач вирішує протягом п`яти днів з дня надходження апеляційної скарги. Питання про повернення апеляційної скарги суд апеляційної інстанції вирішує протягом п`яти днів з дня надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків. Про повернення апеляційної скарги постановляється ухвала, яка може бути оскаржена в касаційному порядку.

Керуючись ст. 185, ч. 6-7 ст. 357 ЦПК України, суддя, -

ухвалив :

Апеляційну скаргу представника Акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі філії «Пасажирська компанія Акціонерне товариство «Українська залізниця» - Костенка Валерія Миколайовича на рішення Малиновського районного суд м. Одеси від 28 листопада 2019 року за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Українська залізниця», за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Первинної профспілкової організації Виробничого підрозділу «Незалежна профспілка працівників вагонної дільниці станції Київ-пасажирський» Філії Публічного акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі голови Шостака Віталія Віталійовича про визнання незаконним, протиправним та скасування наказу про припинення трудового договору (контракту), поновлення на роботі і стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу вважати неподаною і повернути скаржнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її ухвалення, проте може бути оскаржена протягом тридцяти днів безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Суддя Одеського

апеляційного суду П.М. Черевко