Ухвала

27 березня 2020 року

м. Київ

справа № 454/1187/17-ц

провадження № 61-7301св19

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

ХоптиС. Ф. (суддя-доповідач), Синельникова Є. В., Шиповича В. В.

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Сокальського районного суду Львівської області від 06 березня 2018 року та постанову Львівського апеляційного суду від 05 березня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи: Поторицька сільська рада Львівської області, Сокальська державна нотаріальна контора, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та Сокальська районна державна адміністрація Львівської області в особі сектору державної реєстрації речових прав на нерухоме майно, про визнання свідоцтва про право на спадщину недійсним та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Поторицька сільська рада Львівської області, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про визнання частково недійсним свідоцтва про право власності на будівлі,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Сокальського районного суду Львівської області від 06 березня 2018 року первісний позов ОСОБА_2 задоволено частково.

Визнано недійсним свідоцтво про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_5 , у частині 1/5 частини житлового будинку з надвірними будівлями, який знаходиться по АДРЕСА_1 .

Скасовано державну реєстрацію права власності ОСОБА_1 на житловий будинок АДРЕСА_1 у частині 1/5 частини вказаного житлового будинку з надвірними будівлями.

У зустрічному позові ОСОБА_2 відмовлено.

Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Постановою Львівського апеляційного суду від 05 березня 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення. Рішення Сокальського районного суду Львівської області від 06 березня 2018 року залишено без змін.

У касаційній скарзі, поданій у квітні 2019 року до Верховного Суду,

ОСОБА_1 , посилаючись на неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просила скасувати рішення судів першої та апеляційної інстанцій та передати справу на новий розгляд до суду першої інстанції.

У листопаді 2019 року справа надійшла до Верховного Суду.

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України (тут і далі у редакції, чинній на час подання касаційної скарги) підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки матеріалів справи.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Згідно з частиною першою статті 7 ЦПК України розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Такий випадок передбачено у частині тринадцятій статті 7 ЦПК України, згідно з якою розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Оскільки колегією суддів не приймалось рішення про виклик учасників справи для надання пояснень у справі, то справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні), а копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України.

Ураховуючи, що згідно з частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, колегія суддів інформує учасників справи про те, що зазначена інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України.

Відповідно до частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, з урахуванням категорії і складності справи, справу розглянути колегією у складі п`яти суддів.

Керуючись частиною тринадцять статті 7, частиною одинадцять статті 34, частиною першою статті 401, частиною першою статті 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи: Поторицька сільська рада Львівської області, Сокальська державна нотаріальна контора, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та Сокальська районна державна адміністрація Львівської області в особі сектору державної реєстрації речових прав на нерухоме майно, про визнання свідоцтва про право на спадщину недійсним та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Поторицька сільська рада Львівської області, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про визнання частково недійсним свідоцтва про право власності на будівлі призначити до розгляду в складі колегії з п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами.

Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному

веб-порталі судової влади України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді С. Ф. Хопта

Є. В. Синельников

В. В. Шипович