Дата документу 27.03.2020 Справа № 554/2185/20
Провадження № 2/554/1189/2020
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 березня 2020 року м. Полтава

Октябрський районний суд м. Полтави у складі:

головуючого судді - Материнко М.О.,

за участю секретаря судового засідання Кучеренко В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Полтаві клопотання адвоката Зогаля О.М. в інтересах позивача по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи ОСОБА_3 , Полтавська міська рада, Приватний нотаріус Полтавського міського нотаріального округу Цвітоха Юлія Миколаївна, Полтавський обласний державний нотаріальний архів, ОСОБА_4 , про скасування рішення про державну реєстрацію прав та обтяжень, витребування нерухомого майна із чужого незаконного володіння, визнання права власності на спадкове майно, -

ВСТАНОВИВ:

12.03.2020 року до Октябрського районного суду м. Полтави надійшла вищевказана позовна заява, яка містить вимоги як майнового так і немайнового характеру.

Ухвалою Октябрського районного суду м. Полтави від 06.03.2020 року позовну заяву залишено без руху у зв`язку із неповною сплатою позивачем судового збору, надано строк на усунення недоліків.

На виконання ухвали суду від 06.03.2020 року, в межах строку встановленого судом, від представника позивача надійшла заява, до якої додано оригінал квитанції про часткову доплату судового збору у розмірі 5409,20 грн., а в іншій недоплаченій частині 3326,66 грн. заявлено клопотання про відстрочення сплати до ухвалення судового рішення у справі.

В обґрунтування клопотання про відстрочення судових витрат зазначено, що з 12.03.2020 року Постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 р. № 211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19» на всій території України введено карантинні заходи. Постановою Кабінету Міністрів України від 25 березня 2020 р. № 239 «Про внесення змін до деяких актів Кабінету Міністрів України» продовжено карантинні заходи в Україні до 24.04.2020 року. Законом України від 18.03.2020 року №3219 "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (Covid-19)" внесено зміни у ч. 2 ст. 14-1 Закону України "Про торгово-промислові палати в Україні", якими віднесено карантин до форс-мажорних обставин (частиною 2 ст. 14-1 визначено, що форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актам).

Представником позивача зазначено, що позивач ОСОБА_1 постійно проживає в Російській Федерації, в якій також введено карантинні заходи, пов`язані із запобіганням виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (Covid-19); ОСОБА_1 у зв`язку із коронавірусом не працює, відповідно, не отримує матеріальну винагороду; обставинами епідемії позивач поставлений у скрутне матеріальне становище; сім`я позивача є багатодітною, про що надано копію свідоцтв про народження (позивач має чотирьох дітей), а також позовні вимоги пов`язані із захистом житлових прав позивача, оскільки в Україні це єдине його житло.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про охорону дитинства» багатодітна сім`я - сім`я, в якій подружжя (чоловік та жінка) перебуває у зареєстрованому шлюбі, разом проживає та виховує трьох і більше дітей, у тому числі кожного з подружжя, або один батько (одна мати), який (яка) проживає разом з трьома і більше дітьми та самостійно їх виховує. До складу багатодітної сім`ї включаються також діти, які навчаються за денною або дуальною формою здобуття освіти у закладах загальної середньої, професійної (професійно-технічної), фахової передвищої та вищої освіти, - до закінчення закладів освіти, але не довше ніж до досягнення ними 23 років.

Позивачем підтверджено про наявність у нього чотирьох дітей, згідно з копіями доданих свідоцтв про народження, а саме двоє неповнолітніх ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та двоє повнолітніх ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Доказів спільного проживання позивача з дітьми не надано до суду.

Предметом позову - є захист майнового інтересу позивача та майнових прав у порядку спадкування на частину спадкового майна; позивач є громадянином Російської Федерації.

Разом із тим, процесуальний порядок відстрочення судом судового збору, передбачений ч. 1 ст. 136 ЦПК України, визначає підставою такого відстрочення майновий стан особи, що звертається до суду, що передбачає доведення особою того факту, що її майновий стан дійсно змінився, або є таким, що не дозволяє йому здійснити такі витрати.

Посилаючись на припинення отримання позивачем ОСОБА_1 матеріального доходу за місцем роботи у зв`язку із коронавірусом на території Російської Федерації, суду не надано жодних доказів майнового стану позивача (припинення ним роботи віднодно до запроваджених у Російській Федерації заходів, тощо).

Щодо посилання на визнання карантину форс-мажорною обставиною, відповідно до Закону України "Про торгово-промислові палати в Україні", слід зазначити, що такий закон, відповідно до своєї преамболи, визначає загальні правові, економічні та соціальні засади створення торгово-промислових палат в Україні, встановлює організаційно-правові форми і напрями їх діяльності, а також принципи їх взаємовідносин з державою. При цьому, дія цього Закону не поширюється на членів торгово-промислової палати у разі здійснення діяльності, не пов`язаної з членством у торгово-промисловій палаті (ч. 2 ст. 2 цього Закону). Торгово-промислова палата є недержавною неприбутковою самоврядною організацією, яка об`єднує юридичних осіб, які створені і діють відповідно до законодавства України, та громадян України, зареєстрованих як підприємці, та їх об`єднання (ч. 1 ст. 1 цього Закону).

Зміни у Закон України «Про судовий збір» у зв`язку із запровадженням карантинних заходів на території України, які б передбачали звільнення позивачів від сплати судового збору, або ж надавали підстави відстрочення/розстрочення сплати судового збору на період карантину, не внесені у передбаченому законом порядку.

Оскільки суду не надано достатніх та належних доказів на підтвердження багатодітної сім`ї позивача, а також доказів майнового стану позивача, суд не вбачає підстав, на час розгляду клопотання, відстрочення сплати судового збору.

Керуючись ст. 8 Закону України «Про судовий збір», ст. ст. 136, 260-261 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання адвоката Зогаля О.М. в інтересах позивача по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи ОСОБА_3 , Полтавська міська рада, Приватний нотаріус Полтавського міського нотаріального округу Цвітоха Юлія Миколаївна, Полтавський обласний державний нотаріальний архів, ОСОБА_4 , про скасування рішення про державну реєстрацію прав та обтяжень, витребування нерухомого майна із чужого незаконного володіння, визнання права власності на спадкове майно відмовити.

Роз`яснити позивачу, що він не позбавлений можливості повторно звернутись до суду із клопотанням про відстрочення судового збору, а також усунути недоліки позовної заяви, залишеної без руху, у строк десять днів з моменту отримання вказаної ухвали суду.

Ухвала суду може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги до суду апеляційної інстанції протягом 15 /п`ятнадцяти/ днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на її оскарження.

Суддя М.О. Материнко