КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ПОЛТАВИ
Справа №552/1030/20
Провадження № 2/552/600/20
У Х В А Л А

27.03.2020 року Київський районний суд м. Полтави у складі:

головуючого судді Кузіної Ж.В.

секретаря судового засідання Павленко Л.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву із запереченнями Полтавської міської ради проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження ,-

ВСТАНОВИВ:

26 березня 2020 року від представника відповідача Полтавської міської ради Шамоти О.С. надійшла заява із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження. Заперечення обґрунтовано тим, що судом не враховано значення справи для сторін, суспільний інтерес до розгляду справи з огляду на те, що відповідачем є Полтавська міська рада - орган місцевого самоврядування, який представляє територіальну громаду міста Полтави. Одним із позивачів є чинний депутат Полтавської міської ради сьомого скликання, третьою особою є секретар Полтавської міської ради, яких було обрано на місцевих виборах мешканцями міста Полтави. Враховуючи категорію та складність справи, обсяг та характер доказів, обраний позивачами спосіб захисту, кількість сторін, вважає, що справу слід розглядати за правилами загального позовного провадження.

Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов до наступного висновку.

Ухвалою суду від 16 березня 2020 року судом відкрито провадження по справі за позовом Приватного підприємства Полтавське бюро технічної інвентаризації «Інвентаризатор», ОСОБА_1 до Полтавської міської ради, ОСОБА_2 , третя особа секретар Полтавської міської ради Шамота Олександр Сергійович про захист честі гідності і ділової репутації, за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Частина 4 статті 19 ЦПК України визначає, що спрощене позовне провадження призначене для розгляду:

1) малозначних справ;

2) справ, що виникають з трудових відносин;

3) справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд;

4) справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Для цілей цього Кодексу малозначними справами є:

1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (ч.6 ст.19 ЦПК України).

Частина 1 статті 274 ЦПК України визначає, що у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи:

1) малозначні справи;

2) що виникають з трудових відносин;

3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд.

Частиною 2 цієї статті визначено, що у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Згідно ч.3 ст. 274 ЦПК України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує:

1) ціну позову;

2) значення справи для сторін;

3) обраний позивачем спосіб захисту;

4) категорію та складність справи;

5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо;

6) кількість сторін та інших учасників справи;

7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес;

8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Позовні вимоги, які заявлені позивачем не відносяться до переліку спорів, які не можуть бути розглянуті в порядку спрощеного позовного провадження згідно з положеннями ч.4 статті 274 ЦПК України.

Відповідно до ч.6 ст. 279 ЦПК України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов:

1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Враховуючи норми ч.6 ст. 279 ЦПК України, зважаючи на предметом позову, відсутність поовних вимог майнового характеру,тому на думку суду характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи, оскільки відповідачі мають право подати відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази, що підтверджують заперечення проти позову . Право надання відповідачами відзиву, а у послідуючому , за потреби, заперечення на відповідь на відзив до суду роз`яснено в ухвалі про відкриття провадження від 26 березня 2020 року, яка отримана сторонами.

При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази (Глава 5 Розділу 1 ЦПК України) і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи (Глава 1 Розділу ІІІ ЦПК України).

Згідно ч.4 ст. 277 ЦПК України якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про:

1) залишення заяви відповідача без задоволення;

2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Посилання представника відповідача на статус сторін, а саме , що один із позивачів є депутат Полтавської міської ради сьомого скликання, відповідач - Полтавська міська рада, а третя особа - секретар Полтавської міської ради взагалі є неприйнятним, оскільки нормою статті 24 Конституції України визначено, що громадяни мають рівні конституційні права і свободи та є рівними перед законом. Не може бути привілеїв чи обмежень за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, за мовними або іншими ознаками.

Статтею 6 ЦПК України передбачено, що суд зобов`язаний поважати честь і гідність усіх учасників судового процесу і здійснювати правосуддя на засадах їх рівності перед законом і судом незалежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, мовних та інших ознак.

Представником відповідача не наведено обґрунтованих заперечень щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін, а тому заперечення не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 277,353 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні заперечення представника відповідача Полтавської міської ради Шамоти Олександра Сергійовича про розгляд справи за позовом Полтавського бюро технічної інвентаризації «Інвентаризатор», ОСОБА_1 до Полтавської міської ради, ОСОБА_2 , третя особа секретар Полтавської міської ради Шамота Олександр Сергійович про захист честі гідності і ділової репутації,за правилами загального позовного провадження відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий Ж.В.Кузіна