У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 січня 2020 року місто Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі:

головуючого - судді Ларіонової Н.М.,

при секретарі судового засідання Волошиній А.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі районного суду м.Києва без виклику учасників справи заяву представника відповідача - адвоката Півторока Тараса Олеговича про зустрічне забезпечення та матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Укрсоцбанк», Державного реєстратора Комунального підприємства «Реєстраційне бюро» Гаращенка Володимира Васильовича, треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання протиправним та скасування рішення ,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до районного суду із позовом до відповідача, в якому просив визнати дії Державного реєстратора Комунального підприємства «Реєстраційне бюро» Гаращенка Володимира Васильовича щодо проведення 09.09.2019 року державної реєстрації права власності на квартиру АДРЕСА_1 за Акціонерним товариством «Укрсоцбанк» незаконними; визнати протиправним та скасувати рішення Державного реєстратора Комунального підприємства «Реєстраційне бюро» Гаращенка Володимира Васильовича індексний номер: 48634563 від 11 вересня 2019 року, згідно з яким внесено до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно запис про право власності на квартиру АДРЕСА_1 .

Провадження у справі відкрито ухвалою від 11.11.2019 р. з призначенням розгляду справи в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 11.11.2019 р. заяву представника позивача - адвоката Гладкого Руслана Вікторовича - задоволено, накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 66,8 кв. м., житлова площа 40.9 кв. м, (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000), яка зареєстрована на праві приватної власності за АТ «Укрсоцбанк» (місце знаходження юридичної особи за адресою: 03150, м. Київ, вул. Ковпака, 29, ), заборонено представникам АТ «Укрсоцбанк» (юридична адреса: 03150, м. Київ, вул. Ковпака, 29, ) та особам, що мають повноваження державного реєстратора, вчинення дій, спрямованих на відчуження, розпорядження та (або) реєстрацію, перереєстрацію квартири АДРЕСА_1 , також вчиняти будь-які дії щодо квартири АДРЕСА_1 , яка знаходиться у власності АТ «Укрсоцбанк» (юридична адреса: 03150, м. Київ, вул. Ковпака, 29, ) та будь-які дії щодо внесення записів про припинення / зміну / скасування / поновлення та інші дії, у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі права власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон і відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна.

Представник відповідача АТ «Укрсоцбанк» - адвокат Півторак Т.О. звернувся до Подільського районного суду м. Києва із заявою про зустрічне забезпечення позову шляхом внесення на депозитний рахунок Подільського районного суду м. Києва грошових коштів у розмірі 120 000 грн., а саме просить: забезпечити відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову у справі № 758/14192/19 за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Укрсоцбанк», Державного реєстратора Комунального підприємства «Реєстраційне бюро» Гаращенка Володимира Васильовича, треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_2 про визнання протиправним та скасування рішення, шляхом внесення на депозитний рахунок Подільського районного суду міста Києва грошових коштів в розмірі 120 000, 00 грн.

Заяву мотивує тим, що 11.11.2019 року Подільським районним судом м. Києва постановлено ухвалу якою задоволено заяву позивача про забезпечення позову, шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 , також вчиняти будь-які дії щодо квартири АДРЕСА_2 , що належить на праві власності АТ «Укрсоцбанк», встановлено заборону будь яким особам вчиняти дії відносно майна. Також зазначає, що 02.09.2019 між Акціонерним товариством «Укрсоцбанк» та Товариством з обмеженою відповідальністю «ДАТА МАЙНІНГ ГРУП", адреса місцезнаходження: 01054, місто Київ, вулиця Олеся Гончара, будинок 52, офіс 31, , в особі Директора Шкляр Віктора Івановича, що діяв на підставі статуту, було укладено договір оренди житлового приміщення. Згідно із цим Договором Орендодавець, тобто АТ «Укрсоцбанк» з дня підписання акту прийому-передачі передає, а Орендар, приймає у строкове платне користування нерухоме майно, а саме: квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 , загальною площею 66,8 кв. м., житлова площа 40.9 кв. м., (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000) для використання на умовах, визначених у даному Договорі. Розмір місячної орендної плати складає: 10 000,00 грн. (десять тисяч гривень). Орендна плата є цілком обґрунтованою і такою, що відповідає ринковій. Згідно п. 2.3. Договору оренди нерухоме майно передається в оренду Орендареві на строк до 02 вересня 2020 року включно. А відтак, зв`язку із накладенням арешту на нерухоме майно AT «Укрсоцбанк», останній фактично позбавлений можливості розпоряджатися ним (передати майно орендарю за актом приймання-передачі), а тому упущена вигода, на думку представника банку, складає 10000,00 грн.х12 місяців=120 000, 00 грн.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.ч. 1, 2, 3, 4 ст. 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.

Суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо:

1) позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або

2) суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом:

1) надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів;

2) вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову.

Предметом спору в справі є законність дій АТ «Укрсоцбанк» та Державного реєстратора при позасудовому зверненні стягнення на предмет іпотеки - квартиру АДРЕСА_1 , яка належала позивачу.

При постановленні судом ухвали про забезпечення позову за зверненням позивача суд не знайшов підстав для застосування зустрічного забезпечення за ініціативою суду.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно з п.1 ч.1 ст.150 ЦПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

З точки зору ч.1 ст.154 ЦПК України метою зустрічного забезпечення є забезпечення відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову.

Тобто, на відміну від забезпечення позову, метою якого є захист інтересів позивача, зустрічне забезпечення направлено, перш за все, на захист інтересів відповідача.

Реалізація заходів зустрічного забезпечення є правом суду, а не його обов`язком, за виключенням випадків, передбачених ч. 3 ст. 154 ЦПК України, згідно з якою суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Такої ж позиції дотримується і Верховний Суд, яка викладена в постанові в справі № 753/2380/18-цз від 19 квітня 2019 року, яка, з точки зору ч. 4 ст. 263 ЦПК України, має враховуватися судом.

За змістом ч.ч. 4, 5 ст. 154 ЦПК України зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом: надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів; вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову.

Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

Судом встановлено, що спірна квартира була передана позивачем в іпотеку АТ «Укрсоцбанк» відповідно до укладеного між ними Договору кредиту.

З матеріалів справи вбачається і цього не спростовує АТ «Укрсоцбанк» при подачі заяви про застосування зустрічного забезпечення, після звернення стягнення на спірну квартиру позивач продовжує проживати в спірній квартирі.

Зі змісту позову вбачається, що лише 31 липня 2019 року позивачем отримано вимогу банку про добровільне виселення з квартири. Тобто, договір оренди спірної квартири був укладений на зайняте приміщення і укладаючи його, заявник свідомо допускав неможливість його виконання та отримання орендної плати за умовами договору.

За таких обставин суд вважає, що невжиття заходів зустрічного забезпечення не порушить прав заявника, а тому підстави для задоволення заяви відсутні.

Крім того, суд зважає на те, що відповідно до ст. 24 Конституції України громадяни мають рівні конституційні права і свободи та є рівними перед законом і мають рівні права, гарантовані Конституцією України та іншими нормативними актами, на захист своїх інтересів державою.

Враховуючи це та викладене вище, суд вважає безпідставними посилання заявника на порушення права на доступ до правосуддя в разі невжиття судом заходів зустрічного забезпечення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.154, 258-260, 261, 353, 354 ЦПК України, п.15.5 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України (2017 р.), -

п о с т а н о в и в :

У задоволенні заяви представника відповідача Акціонерного товариства «Укрсоцбанк» - адвоката Півторака Тараса Олеговича про зустрічне забезпечення позову - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду з подачею апеляційної скарги через Подільський районний суд м. Києва протягом 15 днів з дня складання ухвали.

Учасник справи, якому копія ухвали не була вручена в день її складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 15 днів з дня вручення йому копії ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

СуддяН. М. Ларіонова