Справа № 522/3282/19
Провадження № 2-р/522/12/20
У Х В А Л А

31 березня 2020 року м. Одеса

Суддя Приморського районного суду міста Одеси Науменко А.В., дослідивши заяву відповідача ОСОБА_1 про роз`яснення рішення у справі за позовом ОСОБА_2 до Департаменту міського господарства Одеської міської ради, Комунального підприємства «Міське агентство з приватизації житла», ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про скасування розпорядження, визнання недійсним свідоцтва про право власності на житло, визнання недійсним договору купівлі-продажу,-

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Приморського районного суду м. Одеси перебувала цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до Департаменту міського господарства Одеської міської ради, Комунального підприємства «Міське агентство з приватизації житла», ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про скасування розпорядження, визнання недійсним свідоцтва про право власності на житло, визнання недійсним договору купівлі-продажу.

11 березня 2020 року ухвалено рішення по справі, яким позовні вимоги задоволено.

До суду, 24 березня 2020 року надійшла заява відповідача ОСОБА_1 про роз`яснення рішення суду.

Суд, оглянувши матеріали справи, вважає необхідним повернути без розгляду заяву про роз`яснення рішення суду по справі, з огляду на наступне.

Судом встановлено, що заява про роз`яснення рішення суду надіслана на електронну пошту та не підписана заявником, та у паперовому вигляді з оригіналом підпису заявника заява не надходила.

Верховний суд у постанові від 06 серпня 2019 року по справі № №2340/4648/18 зазначив, що альтернативою звернення учасників справи до суду із позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, безумовно є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи через Електронний кабінет. Водночас здійснити реєстрацію офіційної електронної адреси (Електронного кабінету) за відсутності власного електронного підпису неможливо. Тому усі документи, що надійшли до суду саме через зазначений сервіс «Електронний суд» вважаються такими, що подані використанням власного електронного підпису.

Водночас, відповідно до підпункту 15.1 підпункту 15 пункту 1 розділу VII «Перехідні положення" ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.

Загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення викладені у ст. 183 ЦПК України.

Згідно ч. 2 вказаної статті, письмова заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

Таким чином, суд встановив, що клопотання про роз`яснення рішення, подано до суду 24 березня 2020 року, не через систему «Електронний суд», без створення заявником «Електронного кабінету», тому суд вважає, що клопотання не підписане заявником.

Відповідно до ч. 4 ст. 183 ЦПК України, суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику.

Крім того, ознайомившись з текстом заяви, суд вважає за необхідне роз`яснити заявнику, що відповідно до ст. 271 ЦПК України, за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання. Суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може викликати учасників справи, державного чи приватного виконавця в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розглядові заяви про роз`яснення рішення.

Відповідно до керівних роз`яснень п. 21 постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 18.12.2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» роз`яснення рішення суду можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 258 ЦПК України, судові рішення викладаються в формі ухвали або рішення, постанови, судового наказу.

Роз`яснення рішення - це більш повний і ясний виклад тих частин рішення, розуміння яких викликає труднощі, але не внесення змін у сутність рішення і не вирішення тих питань, що не були предметом судового розгляду.

Виходячи з цієї норми закону, роз`яснення рішення суду це уточнення, більш чітке і зрозуміле викладення справжнього його змісту.

Відповідно до ч. ч. 1, ст. 271 ЦПК України якщо рішення суду є незрозумілим для осіб, які брали участь у справі, або для державного виконавця, суд за їхньою заявою постановляє ухвалу, в якій роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його змісту.

Суд зазначає, що підставою для роз`яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність. Фактично роз`ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. При цьому суд, роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Тому процесуальна процедура роз`яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення.

Водночас, ясність судового рішення полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні змісту рішення. Недотримання цих вимог може ускладнити або взагалі унеможливити виконання постанови чи ухвали суду. Вимога логічності, зокрема, передбачає, що текст рішення має відображати причинно-наслідкові зв`язки у межах речення чи всього документу. Зокрема, мотивувальна частина рішення має відповідати його резолютивній частині.

Суд зазначає, що за загальними нормами права, роз`яснення судом ухваленого ним рішення здійснюється насамперед з метою усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення (наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду), що перешкоджає його належному виконанню. Зрозумілість рішення полягає в тому, що його резолютивна частина не припускає кілька варіантів тлумачення.

У заяві про роз`яснення рішення зазначається, що саме у рішенні є незрозумілим, в чому полягає незрозумілість рішення, які припускаються варіанти тлумачення рішення, як це впливає на його виконання. Роз`яснення інших частин рішення (крім резолютивної) не має правового значення, оскільки вони не мають обов`язкового характеру.

Враховуючи те, що відсутні чіткі критерії незрозумілості, суд вважає, що доцільним є роз`яснення судових рішень, зміст резолютивної частини яких сформульовано таким чином, що високою є ймовірність їх неправильного виконання.

Відтак, суд вказує заявнику про відсутність підстав для роз`яснення рішення суду від 11 березня 2020 року у справі.

Суд вважає, що рішення Приморського районного суду м. Одеси від 11 березня 2020 року є зрозумілим з конкретним зазначенням встановлених обставин, посиланням на відповідні правові норми, що були застосовані до спірних правовідносин та чітким викладом резолютивної частини із зазначенням висновку суду по суті вимог.

Суд звертає увагу, що доводи заявника про порушення головуючим таємниці нарадчої кімнати при ухваленні рішення по справі, є безпідставними, надуманими та не підтвердженим ніякими доказами.

Про надуманість та не відповідність викладених у заяві подій свідчать листи Керівнику апарату суду Начальника Служби судової охорони в Одеській області від 30.03.2020 року, а також відповідь Керівника апарату суду Глинському В.В. від 31.03.2020 року, у яких викладено повну хронологію подій 11 березня 2020 року, щодо мінування будівлі суду та результат огляду приміщення суду.

У разі незгоди з процесуальним рішенням суду ОСОБА_1 вправі його оскаржити, про порядок оскарження зазначено у резолютивній частині рішення суду від 11 березня 2020 року.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про повернення клопотання про роз`яснення рішення без розгляду, оскільки клопотання не підписане заявником чи його представником.

Керуючись ст. ст.183, 258, 265, 271 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання відповідача ОСОБА_1 про роз`яснення рішення суду від 11.03.2020 року у справі за позовом ОСОБА_2 до Департаменту міського господарства Одеської міської ради, Комунального підприємства «Міське агентство з приватизації житла», ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про скасування розпорядження, визнання недійсним свідоцтва про право власності на житло, визнання недійсним договору купівлі-продажу повернути без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: А.В. Науменко