РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 759/22648/19

пр. № 2/759/2107/20

23 березня 2020 року м. Київ

Святошинський районний суд м. Києва у складі: головуючого судді Марко Я.Р., за участю секретаря Шапаренка О.С., розглянувши у судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 до Київської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Жук Микола Петрович про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Святошинського районного суду м. Києва із вказаним позовом до Київської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Жук М.П. в якому просив визначити йому додатковий строк терміном у три місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті батька ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування позову зазначив, ІНФОРМАЦІЯ_2 помер батько позивача ОСОБА_3 , що постійно проживав за адресою АДРЕСА_1 , і який заповів 1/6 даної квартири позивачу. Однак, подати у визначений законом строк, заяву про прийняття спадщини позивач не зміг, він є громадянином іншої держави, і був змушений покинути Україну, оскільки захворіла його маленька донька. Крім того, як стверджує позивач, ним було подано заяву 08.06.2015 року, яка була посвідчена приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Качельніковим С.В., проте не передана за місцем відкриття спадщини. Отримавши нагоду приїхати для отримання свідоцтва про спадщину за заповітом, позивачу було відмовлено за строками пред`явлення заяви на спадкування. У зв`язку з цим, враховуючи те, що він є громадянином іншої держави, наявність заповіту та відсутність інших спадкоємців, просив суд поновити йому строк для прийняття спадщини.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 10.02.2020 року відкрито провадження, розгляд справи призначено за правилами загального позовного провадження.

13.02.2020 року на адресу суду від ПН КМНО Жук М.П. надійшла належним чином засвідчена копія спадкової справи № 1/2017 року щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .

В судове засідання позивач не з`явився, про розгляд справи повідомлявся належним чином. Представник позивача подав заяву про розгляд справи без їх участі, позов підтримує та просить його задовольнити з підстав викладених у ньому.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про час, місце судового засідання був належним чином повідомлений.

Третя особа у судове засідання не з`явився, про час, місце судового засідання був належним чином повідомлений, до суду направив заяву про розгляд справи за його відсутності та направив матеріали спадкової справи .

У відповідності до частини 2 статті 247 Цивільного процесуального кодексу України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_3 , що постійно проживав за адресою: АДРЕСА_1 . Після його смерті відкрилася спадщина 1/6 квартири АДРЕСА_2 , яка належала йому на праві Свідоцтва про право спадщини за законом .

Позивач, ОСОБА_1 є власником 5/6 квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Крім того, 02.07.2010 року згідно Заповіту НОМЕР_1 посвідченого нотаріусом Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори, ОСОБА_4 , ОСОБА_3 заповів 1/6 даної квартири позивачу.

Позивач звернувся до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Жук М.П. із заявою про прийняття спадщини після померлого батька, як спадкоємець за законом.

Постановою приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Жук М.П. від 20.02.2017 року позивачу було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, оскільки ним пропущено строк прийняття спадщини.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 Цивільного кодексу України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини відповідно до частини 1 статті 1269 Цивільного кодексу України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини третьої статті 1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Враховуючи викладене, згідно з частиною 3 статті 1272 Цивільного кодексу України можуть бути застосовані за наявності сукупності обставин коли у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви та ці обставини визнані судом поважними.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Узагальнення судової практики розгляду судами справ про надання спадкоємцеві додаткового строку для прийняття спадщини свідчить про те, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

В ході судового розгляду встановлено, що позивачем пропущений строк для прийняття спадщини у зв`язку із погіршенням здоров`я доньки, постійним перебування за кордоном, лікуванням, неможливістю отримати поза чергову відпустку, що свідчить про поважність причин пропуску такого строку та наявність підстав для застосування частини 3 статті 1272 Цивільного кодексу України, відтак, суд приходить до висновку про обґрунтованість вимог позову та необхідність його задоволення.

На підставі викладеного, керуючись статтями 8, 10, 60, 88, 208, 212, 213, 214, 215 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Жук Микола Петрович, про надання додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 на три місяці, після набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності ЦПК України. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Суддя: Я.Р. Марко