КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 березня 2020 року Київський апеляційний суд у складі:

суддя-доповідач Оніщук М.І.,

судді Шебуєва В.А., Крижанівська Г.В.,

розглянув у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області на рішення Деснянського районного суду м. Києва від 19 листопада 2019 року у цивільній справі за позовом Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області до ОСОБА_1 , третя особа: Вишгородська міська рада Київської області про відшкодування шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього середовища внаслідок господарської та іншої діяльності,

В С Т А Н О В И В:

У грудні 2018 року Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області звернулося до Деснянського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_1 , згідно з яким, враховуючи нову редакцію позовної заяви від 04.01.2019 року, просило: стягнути з ОСОБА_1 майнову шкоду, заподіяну внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, у розмірі 510 грн. 00 коп., яку необхідно сплатити на користь Вишгородської міської ради Київської області; стягнути з ОСОБА_1 на користь Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області судові витрати.

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач посилався на те, що протоколом про адміністративне правопорушення № 003392 від 04.11.2017 року встановлено, що 04.11.2017 року о 13 год. 00 хв. на Київському водосховищі в районі м. Вишгород Київської області Колодій С . М. порушив правила рибальства, а саме: здійснював вилов риби судак в кількості 1 шт., чим завдав збитків рибному господарству України на суму 510 грн. 00 коп., порушив п. 31.15 Правил любительського і спортивного рибальства, ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», тобто вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

При цьому, постановою по справі про адміністративне правопорушення № 1/003392 від 06.11.2017 року ОСОБА_1 визнано винним та притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 85 КУпАП, а також накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 170 грн. 00 коп.

Разом з тим, зазначає, що вказаною постановою не вирішено питання щодо відшкодування збитків, нанесених рибного господарству України.

За вказаних обставин, а також посилаючись на положення Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», Закону України «Про тваринний світ», позивач звернувся до суду з цим позовом, який просив задовольнити у повному обсязі.

Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 19.11.2019 року у задоволенні позову відмовлено (а.с. 82, 83).

В апеляційній скарзі позивач, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить рішення скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким позовом задовольнити у повному обсязі.

Так, обґрунтовуючи доводи своєї апеляційної скарги вказує, що суд першої інстанції не надав належної оцінки тим обставинам, що ст. 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» та ст. 59 Закону України «Про тваринний світ» визначено право Київського рибоохоронного патруля подавати позовні заяви про відшкодування шкоди, завданої внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання та відтворення водних біоресурсів з метою захисту державних та суспільних інтересів (а.с. 86-89).

Ухвалою Київського апеляційного суду від 24.01.2020 року апеляційну скаргу залишено без руху.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 19.02.2020 року поновлено строк на апеляційне оскарження, відкрито апеляційне провадження у справі та надано учасникам справи строк для подання відзиву.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 04.03.2020 року справу призначено до апеляційного розгляду в письмовому провадженні без повідомлення учасників справи.

Заслухавши доповідь судді, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість рішення в межах доводів апеляційної скарги, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Як вбачається зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення № 003392 від 04.11.2017 року, 04.11.2017 року о 13 год. 00 хв. на Київському водосховищі в районі м. Вишгород Київської області Колодій С . М. порушив правила рибальства, а саме: здійснював вилов риби судак в кількості 1 шт., чим завдав збитків рибному господарству України на суму 510 грн. 00 коп., порушив п. 31.15 Правил любительського і спортивного рибальства, ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», тобто вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

При цьому, постановою по справі про адміністративне правопорушення № 1/003392 від 06.11.2017 року ОСОБА_1 визнано винним та притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 85 КУпАП, а також накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 170 грн. 00 коп.

Розмір збитків, заподіяних рибного господарству України з вини ОСОБА_1 на суму 510 грн. 00 коп. також підтверджуються розрахунком матеріальної шкоди, складеним головним державним інспектором Київського рибоохоронного патруля № 1 Ковалем І.В. та не заперечувалися самим ОСОБА_1 під час розгляду справи судом першої інстанції.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив із того, що судом не встановлено правових підстав для звернення Управління Державного агентства рибного господарства у місті Києві та Київській області з позовними вимогами до суду в інтересах Вишгородської міської ради Київської області.

Відповідно до положень ст. 3 Закону України «Про тваринний світ» риби в усьому їх видовому і популяційному різноманітті та на всіх стадіях розвитку (ембріони, яйця, лялечки тощо), які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи в неволі належать до об`єктів тваринного світу, на які поширюється дія цього Закону.

Згідно зіст. 34 Закону України «Про тваринний світ» користувачі об`єктами тваринного світу в установленому законодавством порядку зобов`язані додержуватися встановлених правил, норм, лімітів і строків використання об`єктів тваринного світу; використовувати тваринний світ у способи, що не допускають порушення цілісності природних угруповань і забезпечують збереження тварин, яких не дозволено використовувати.

Статтею 10 Закону України «Про тваринний світ» передбачено, що громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу.

Відповідно до вимог ч.1ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону.

Згідно з вимогамист.10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» посадові особи органів рибоохорони здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають такі повноваження, зокрема, подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів.

Пунктом 1 Положення про Державне агентство рибного господарства України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №895 від 30.09.2015 року, передбачено, що Державне агентство рибного господарства України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства і який реалізує державну політику у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання та відтворення водних біоресурсів, регулювання рибальства, безпеки мореплавства суден флоту рибного господарства.

Згідно з Положенням про Управління Державного агентства рибного господарства у місті Києві та Київській області, затвердженим наказом Державного агентства рибного господарства України №229 від 15.07.2016 року, Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області є територіальним органом Державного агентства рибного господарства України, діє у складі Держрибагентства як відокремлений структурний підрозділ і йому підпорядковується.

Відповідно до ст.37 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України.

Згідно з ч.1 ст.13. Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.

Відповідно до ч.3 ст.16 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування є рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, земля, природні ресурси, що є у комунальній власності територіальних громад сіл, селищ, міст, районів у містах, а також об`єкти їхньої спільної власності, що перебувають в управлінні районних і обласних рад.

Таким чином, природні ресурси (в тому числі водні біоресурси) є матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування, права власника (володіння, користування, розпоряджання) щодо яких від імені Українського народу здійснюють органи місцевого самоврядування, як юридичні особи, є майном певної територіальної громади (в даному випадку Вишгородської міської ради Київської області). Одночасно дані природні ресурси є власністю Українського народу.

Вказані обставини у своїй сукупності свідчать про наявність в Управління Державного агентства рибного господарства у місті Києві та Київській області правових підстав для звернення до суду з позовними вимогами про стягнення з ОСОБА_1 як особи, яка заподіяла збитки рибному господарству України та територіальній громаді Вишгородської міської ради Київської області.

Тобто, стягнення шкоди, завданої забороненим виловом риби, на користь територіальної громади, де знаходиться відповідний об`єкт водного фонду та на територію якого поширюються повноваження відповідного рибоохоронного патруля, не суперечить вимогам чинного законодавства.

Крім того, слід зазначити, що Верховний Суд у своїй постанові від 10.01.2019 року у справі № 541/307/17 також визнав законною можливість стягнення спричиненої незаконним виловом риби шкоди на користь місцевої ради за відповідним позовом Державної екологічної інспекції.

Однак, вирішуючи спір, суд першої інстанції на вказані вище вимоги закону, обставини справи та правові висновки Верховного Суду належної уваги не звернув, внаслідок чого дійшов помилкового висновку про відмову в позові з тих підстав, що судом не встановлено правових підстав для звернення Управління Державного агентства рибного господарства у місті Києві та Київській області з позовними вимогами до суду в інтересах Вишгородської міської ради.

Разом з тим, враховуючи положення ст. 274 ЦПК України, а також предмет та ціну позову, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо розгляду даної справи в порядку за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Пунктом 2 частини 1 статті 374 ЦПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.

Підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: 1) неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону, або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню.

Порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи (частини 1, 2 статті 376 ЦПК України).

Отже, ухвалене судом рішення, у зв`язку неправильним застосуванням норм матеріального права, підлягає скасуванню з ухваленням нового судового рішення про задоволення позову.

Також, оскільки колегія суддів ухвалює нове рішення і задовольняє позовні вимоги Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області до відповідача, з останнього підлягають стягненню на користь позивача витрати по сплаті судового збору за подання позовної заяви у розмірі 1762 грн. 00 коп., а також судовий збір за подання апеляційної скарги у розмірі 2 463 грн. 00 коп.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 268, 367, 369, 374, 376, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області - задовольнити.

Рішення Деснянського районного суду м. Києва від 19 листопада 2019 року - скасувати.

Ухвалити нове судове рішення.

Позов Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області до ОСОБА_1 , третя особа: Вишгородська міська рада Київської області про відшкодування шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) майнову шкоду, заподіяну внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, у розмірі 510 (п`ятсот десять) грн. 00 коп., яку необхідно сплатити на користь Вишгородської міської ради Київської області (реквізити: отримувач: УК у Вишг. р-ні/Вишгород/24062100, код отримувача - 37868556, банк отримувача - Казначейство України ( ел. адм. подат.), номер рахунку (IBAN) - UA0010244, код класифікації доходів - бюджету - 24062100, найменування коду класифікації бюджету - грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності.

Стягнути з ОСОБА_1 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області (місцезнаходження: 07300, Київська обл., м. Вишгород, пл. Шевченка, 1, ) судовий збір за подання позовної заяви у розмірі 1762 (одна тисяча сімсот шістдесят дві) грн. 00 коп. та судовий збір за подання апеляційної скарги у розмірі 2 463 (дві тисячі чотириста шістдесят три) грн. 00 коп.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття та в касаційному порядку оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач М.І. Оніщук

Судді В.А. Шебуєва

Г.В. Крижанівська