н/п 2/953/1102/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"31" березня 2020 р. Київський районний суд м. Харкова у складі: головуючого судді Лях М.Ю., при секретарі Хомінської Т.В., розглянувши у відкритому підготовчому засіданні позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про виділ у натурі частки з майна, що є у спільній частковій власності,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Київського районного суду м. Харкова на розгляді перебуває цивільна справа №640/24693/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про виділ у натурі частки з майна, що є у спільній частковій власності.

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 27.12.2019 року відкрито загальне позовне провадження, призначено підготовче засідання.

Сторони в підготовче засідання не з`явились, про дату, час та місце судового засідання повідомлялись належним чином, причини неявки суду не повідомили. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в підготовче судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши зміст позовної заяви з доданими документами, визначаючи фактичні обставини справи, з урахуванням предмету заявлених позовних вимог, суд приходить до наступного.

Згідно статті 11 ЦПК України суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Відповідно до положень ст. 189 ЦПК України, завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Визначаючи на стадії підготовчого провадження питання забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті, в тому числі дотримання процесуальних вимог судом встановлено, що заявлені позивачем ОСОБА_1 позовні вимоги про виділення їй у натурі частини домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 із земельною ділянкою - є вимогою майнового характеру, оскільки безпосередньо стосуються вищезазначеного нерухомого майна. Разом з тим, вирішуючи питання про відкриття провадження у цивільній справі судом помилково прийнято до увагу квитанцію позивача ОСОБА_1 про сплату нею судового збору у розмірі 768,40 грн., тобто як за вимогу немайнового характеру, що потребує виправлення процесуальним шляхом.

Відповідно до ч. 11 ст. 187 ЦПК України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення позовної заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

З огляду на вищенаведене, суд приходить до висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви ОСОБА_1 без руху з наданням їй визначеного часу для усунення виявленого процесуального недоліку.

Відповідно до п. 3, 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити ціну позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні». В якості доказу вартості майна, суду можуть бути подані звіт про оцінку саме дійсної вартості нерухомого майна.

Згідно ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Розмір ставок судового збору за подання фізичною особою позовної заяви майнового характеру складають 1 відсоток ціни позову, але не менш 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01.01.2019 року складає 1921,00 грн.

Однак, в порушення наведених положень п.5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України та ст. 4 Закону України «Про судовий збір» позовна заява не містить відомостей щодо підтвердження дійсної вартості відповідної частки об`єкта нерухомого майна, яку позивач просить виділити у натурі на час її звернення до суду з позовною заявою.

Слід відзначити, що Європейський суд з прав людини вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення п. 1 ст. 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави. Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. (п. 111 рішення ЄСПЛ від 20 лютого 2014 року у справі «Шишков проти Росії» («Shishkov v. Russia»)).

Відповідно до ч. 12 ст. 187 ЦПК України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків.

Відповідно до ч. 13 ст. 187 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Враховуючи вищевикладене позовна заява відповідно до ч.11 статті 187 ЦПК України підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення її недоліків, а саме: надання доказів сплати судового збору в розмірі, передбаченому Законом України «Про судовий збір» . Роз`яснити позивачу, що невиконання вимог ухвали суду у встановлений строк є підставою для залишення позовної заяви без розгляду.

На підставі викладеного та керуючись статтями 175, 177, 187 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про виділ у натурі частки з майна, що є у спільній частковій власності залишити без руху та надати строк для усунення зазначених недоліків протягом 5 діб з моменту отримання позивачем зазначеної копії ухвали, роз`яснивши, що у разі невиконання вищевказаних вимог у встановлений судом строк, позовна заява буде залишена без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя -