Справа № 2-1223/10
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" березня 2020 р. м. Харків

Київський районний суд м. Харкова у складі:

Головуючого судді -Якуші Н.В.,

За участю секретаря судових засідань -Коваль А.О.,

розглянувши в порядку письмового провадження без виклику осіб в приміщенні Київського районного суду м. Харкова заяву ОСОБА_1 про відвід судді Київського районного суду м. Харкова Золотарьовій Лідії Іванівни у справі № 2-1223/10 за скаргою ОСОБА_1 на дії приватного виконавця Бабенко Дмитра Анатолійовича, стягувач -Товариство з обмеженою відповідальністю «ОТП Банк», -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Київського районного суду м. Харкова (головуюча - суддя Золотарьова Л.І.) перебуває на розгляді цивільна справа № 2-1223/10 за скаргою боржника ОСОБА_1 на дії приватного виконавця Бабенко Дмитра Анатолійовича, стягувач - Товариство з обмеженою відповідальністю «ОТП Банк».

18.03.2020 року до канцелярії Київського районного суду м. Харкова надійшла заява ОСОБА_1 про відвід головуючій у справі № 2-1223/10 судді Золотарьовій Л.І. у зв`язку з тим, що недотриманий десятиденний строк розгляду скарги.

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 24.03.2020 року заявлений відвід визнано необґрунтованим, у зв`язку з чим заявлений відвід передано на автоматизований розподіл для розгляду іншому судді.

24.03.2020 року після проведення автоматизованого розподілу судової справи заява ОСОБА_1 про відвід судді Київського районного суду м. Харкова Золотарьовій Л.І. передана на розгляд судді Київського районного суду м. Харкова Якуші Н.В.

За приписами ч.8 статті 40 ЦПК України суд вирішує питання про відвід без повідомлення учасників справи.

Вивчивши заяву про відвід, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Відповідно до ч. 7, 8 ст. 40 ЦПК України питання про відвід судді має бути розглянуто не пізніше двох днів із дня надходження заяви про відвід судді, а у випадку розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід судді. Суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

У зв`язку з тим, що розгляд справи здійснювався за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, у відповідність до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, судом не здійснювалося.

Підстави для відводу (самовідводу) судді визначені ст. 36 ЦПК України. Так, статтею 36 ЦПК України передбачено, що суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді. Згідно ч. 3 ст. 39 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим.

Відповідно до ч.ч. 2, 3 ст. 40 ЦПК України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

При вирішенні справи «Білуха проти України» Європейський суд з прав людини у пункті 49 рішення з посиланням на свою усталену практику зазначає, що наявність безсторонності відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. За суб`єктивним критерієм беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду. У пункті 52 цього ж рішення щодо об`єктивного критерію зазначено, що при вирішенні питання, чи є у справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Як зазначив Європейський суд у справі "Мироненко і Мартенко проти України" (рішення від 10 грудня 2009 року), наявність безсторонності має визначатися, для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (див., зокрема, рішення у справах "Фей проти Австрії" (Fey v. Austria), рішення від 24 лютого 1993 року, серія А, N 255, с. 12, п. 27, 28 і 30, та "Веттштайн проти Швейцарії" (Wettstein v. Switzerland, заява N 33958/96, п. 42, ЄСПЛ 2000-XII). У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (див. рішення у справі "Пуллар проти Сполученого Королівства" Pullar v. the United Kingdom), рішення від 10 червня 1996 року, Reports 1996-III, с. 794, п. 38).

Особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного (див. згадане вище рішення у справі Веттштайна Wettstein), п. 43).

Окрім цього, у відповідності до ч.4 статті 36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Враховуючи вищевикладене, приймаючи до увагу практику Європейського суду з прав людини, враховуючи, що викладені в заяві про відвід доводи заявника за своєю суттю ґрунтуються на її незгоді з певними процесуальними діями головуючої у цивільній справі, приходжу до висновку про відсутність достатніх правових підстав для відводу судді.

Відповідно до ст.ст. 126, 129, 129-1 Конституції України, ст.ст. 6, 13 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», незалежність і недоторканність судді гарантуються Конституцією і законами України; здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу. Суди здійснюють правосуддя на основі Конституції і законів України та на засадах верховенства права; суд ухвалює рішення іменем України.

Згідно положень ч.1 статті 17 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Враховуючи вищенаведене, приходжу до висновку, що заявником не наведено доказів, що підтверджують обґрунтованість заявленого відводу головуючому судді у справі, визначених статтею 36 ЦПК України, у зв`язку з чим у задоволенні заяви про відвід слід відмовити за необґрунтованістю та безпідставністю.

На підставі наведеного, керуючись статтями 36, 39, 40 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Київського районного суду м. Харкова Золотарьовій Лідії Іванівни у справі № 2-1223/10 за скаргою ОСОБА_1 на дії приватного виконавця Бабенко Дмитра Анатолійовича, стягувач - Товариство з обмеженою відповідальністю «ОТП Банк» - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею. Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено та підписано 25.03.2020 року.

Суддя -