Ухвала

27 березня 2020 року

м. Київ

справа № 756/17499/17

провадження № 61-3373ск20

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду:

Сердюка В. В. (суддя-доповідач), Грушицького А. І., Фаловської І. М.,

розглянув касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Глобал Спліт» на постанову Київського апеляційного суду від 26 грудня 2019 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Актив+», правонаступником якого є Товариство з обмеженою відповідальністю «Глобал Спліт», до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Іванківського районного суду Київської області від 18 жовтня

2019 року позов ТОВ «Глобал Спліт» задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ТОВ «Глобал Спліт» заборгованість за кредитним договором № 0 від 10 жовтня 2007 року в сумі 491 933,33 грн. Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Постановою Київського апеляційного суду від 26 грудня 2019 року апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_4 задоволено, рішення Іванківського районного суду Київської області від 18 жовтня 2019 року скасовано, ухвалено нове рішення, яким відмовлено ТОВ «ФК «Актив+», правонаступником якого є ТОВ «Глобал Спліт», у задоволенні позову до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором. Вирішено питання про розподіл судових витрат.

У лютому 2020 року до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга ТОВ «Глобал Спліт» на постанову Київського апеляційного суду від 26 грудня 2019 року з пропуском строку на касаційне оскарження, оскільки згідно з поштовим штемпелем на конверті відправлена до Верховного Суду 20 лютого 2020 року.

08 лютого 2020 року набрав чинності Закон України від 15 січня 2020 року № 460-IХ «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ».

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України (тут і далі у редакції, чинній на час подання касаційної скарги) провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Ухвалою Верховного Суду від 02 березня 2020 року вказану касаційну скаргу залишено без руху до 02 квітня 2020 року, зокрема запропоновано направити на адресу Верховного Суду уточнену редакцію касаційної скарги, в якій необхідно зазначити підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 389 цього Кодексу підстави (підстав), уточнити в чому полягає неправильне застосування судом апеляційної інстанції норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, чітко вказати яку саме норму (закон) суд застосував не правильно, як її слід було б застосувати до спірних правовідносин і як це вплинуло на вирішення спору та додати до уточненої редакції касаційної скарги заяву про поновлення строку на касаційне оскарження постанови апеляційного суду.

17 березня 2020 року на адресу Верховного Суду надійшли матеріали на усунення недоліків, до яких заявником додано нову редакцію касаційної скарги із зазначенням підстав, на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 389 цього Кодексу та заяву про поновлення строку на касаційне оскарження постанови апеляційного суду.

Згідно із частиною першою та другою статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

У заяві про поновлення строку на касаційне оскарження постанови Київського апеляційного суду від 26 грудня 2019 року ТОВ «Глобал Спліт» просить поновити строк на касаційне оскарження, зазначаючи, що процесуальний строк пропущено з поважних причин, оскільки не отримавши повного тексту оскаржуваної постанови, ним було направлено на адресу Верховного Суду касаційну скаргу.

Ухвалою Верховного Суду від 03 січня 2020 року вказану касаційну скаргу повернуто заявнику на підставі статті 392 ЦПК України, оскільки касаційна скарга була підписана особою, у якої були відсутні повноваження стосовно подання та підписання скарги.

Отримавши 19 лютого 2020 року вказану ухвалу суду, товариством після усунення недоліків скарги на адресу Верховного Суду було повторно надіслано касаційну скаргу.

Заявник вказує про те, що за загальним правилом (частина сьома статті 185 ЦПК України) повернення касаційної скарги не перешкоджає повторному зверненню із скаргою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви, а тому за правилами частини другої статті 390 ЦПК України воно має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження.

Зважаючи на те, що строк на касаційне оскарження ТОВ «Глобал Спліт» пропущено з поважних причин, його можливо поновити.

Касаційна скарга подана в передбачений законом строк та з дотриманням вимог статті 392 ЦПК України.

Відповідно до частини першої статті 394 ЦПК України, одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).

Згідно з частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

Частиною восьмою статті 394 ЦПК України передбачено, що в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження та строк для подання учасниками справи відзиву на касаційну скаргу. Якщо разом з касаційною скаргою подано заяви чи клопотання, суд в ухвалі про відкриття касаційного провадження встановлює строк, протягом якого учасники справи мають подати свої заперечення щодо поданих заяв чи клопотань, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Як на підставу касаційного оскарження постанови Київського апеляційного суду від 26 грудня 2019 року заявник посилається на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, а саме - застосування норм права без урахування висновку щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду від 07 червня 2018 року у справі 668/8830/15-ц (пункт 1 частини другої статті 389 ЦПК України).

Також заявник вказує на порушення судами норм процесуального права,

що унеможливило встановлення фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи, оскільки суд не дослідив зібрані у справі докази (пункт 4 частини другої статті 389 ЦПК України).

Отже, наведені в касаційній скарзі доводи містять підстави, передбачені частиною другою статті 389 ЦПК України, для відкриття касаційного провадження.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу. У разі необхідності учасники справи можуть бути викликані для надання пояснень у справі.

Керуючись статтею 389, 392, 394, 395 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Глобал Спліт» про поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення задовольнити.

Поновити Товариству з обмеженою відповідальністю «Глобал Спліт» строк на касаційне оскарження постанови Київського апеляційного суду від 26 грудня

2019 року.

Відкрити касаційне провадження у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Актив+», правонаступником якого є Товариство з обмеженою відповідальністю «Глобал Спліт», до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Витребувати з Іванківського районного суду Київської області цивільну справу № 756/17499/17.

Надіслати учасникам справи копії касаційної скарги та доданих до неї документів, роз`яснити їм право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, у строк

до 27 квітня 2020 року.

Ухвала суду касаційної інстанції оскарженню не підлягає.

Судді:В. В. Сердюк А. І. Грушицький І. М. Фаловська