Справа №337/1071/20
Провадження №2/337/931/2020
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

25 березня 2020 року м.Запоріжжя

Суддя Хортицького районного суду міста Запоріжжя Сидорова М.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Запорізький виробничий алюмінієвий комбінат» про зміну дати та формулювання звільнення, стягнення заборгованості при звільненні, середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні,

ВСТАНОВИВ:

23.03.2020 року до суду надійшла вказана позовна заява. Однак, суд вважає, що вона не відповідає вимогам ст. 177 ЦПК України.

Так, відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви повинен бути доданий документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Позивачем ОСОБА_1 заявлено вимоги про: 1) зміну дати та формулювання звільнення; 2) стягнення невиплаченої заробітної плати в загальній сумі 16190,40 грн. 3) стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні в сумі 23806,10 грн.

Пільга щодо сплати судового збору, передбачена п. 1 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір», стосується позивачів під час розгляду справи про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі. У таких справах позивачі звільняються від сплати судового збору в усіх судових інстанціях.

Отже, позивач звільнений від сплати судового збору в частині позовних вимог щодо стягнення заробітної плати, але в іншій частині позовних вимог йому необхідно сплатити судовий збір.

Зокрема, за змістом приписів статей 94, 116, 117 КЗпП України та статей 1, 2 Закону України «Про оплату праці» середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою є спеціальним видом відповідальності роботодавця, спрямованим на захист прав звільнених працівників щодо отримання ними в передбачений законом строк винагороди за виконану роботу (усіх виплат, на отримання яких працівники мають право згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій), який нараховується у розмірі середнього заробітку та не входить до структури заробітної плати.

Такий правовий висновок висловила Велика Палата Верховного Суду у постанові від 30 січня 2019 року (справа № 910/4518/16).

Згідно з пп.1 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру судовий збір сплачується в розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (840,80 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (10510 грн.).

Згідно з пп.2 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру судовий збір становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (840,80 грн.).

Відповідно до абз.1 ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Однак, при поданні даного позову позивач судовий збір за немайнову вимогу про зміну дати та формулювання звільнення, а також за майнову вимогу про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні в сумі 23806,10 грн. не сплатив і заявив клопотання про відстрочення сплати судового збору за вимогу про зміну дати та формулювання звільнення, посилаючись на те, що його матеріальне становище не дозволяє сплатити судовий збір, оскільки відповідач не здійснив з ним повного розрахунку при звільненні.

Відповідно до ч.1, 3 ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ст.8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Такі докази повинна надати сторона, яка заявляє відповідне клопотання.

Враховуючи вищевикладене, оцінивши повідомлені позивачем обставини та надані докази, суд вважає, що позивач не надав суду належних та допустимих доказів на підтвердження його незадовільного майнового стану, який позбавляє можливості сплатити судовий збір за подання даного позову до суду.

Так, позивач посилається на неотримання ним доходу у вигляді заробітної плати при звільненні за січень 2020 року. Однак доказів того, що заробітна плата є єдиним джерелом його доходу, позивач суду не подав.

При цьому, як зазначає позивач в позовній заяві, він є пенсіонером за вислугою років, тобто отримує дохід у вигляді пенсії, але доказів про розмір пенсії та доказів, що такий розмір доходу не дозволяє йому сплати судовий збір в сумі 840,80 грн. за вимоги немайнового характеру та 840,80 грн. за вимоги майнового характеру, позивач суду не подав.

Суд вважає, що вданому випадку сплата судового збору не ускладнює доступ позивача до правосуддя таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права, та переслідує законну мету.

За таких обставин суд не знаходить законних підстав для звільнення позивача від сплати судового збору, у зв`язку з чим в задоволенні відповідного клопотання слід відмовити.

У відповідності до ч. 1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки вказані судом недоліки перешкоджають прийняттю позовної заяви до судового розгляду, то її слід залишити без руху і надати позивачу строк для усунення недоліків протягом 5-ти днів з дня отримання копії ухвали.

Вказані недоліки повинні бути усунені шляхом надання суду платіжного документу про сплату судового збору на користь держави в сумі 840,80 грн. за позовну вимогу про зміну дати та формулювання звільнення та платіжного документу про сплату судового збору в сумі 840,80 грн. за позовну вимогу про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні (Отримувач коштів: УК у Хорт.р-ні м.Зап./Хортиц./22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38025414; Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); Код банку отримувача (МФО): 899998; Рахунок отримувача: UA0008008; Код класифікації доходів бюджету: 22030101).

Керуючись ст.175, 177, 185, 259-261, 353 ЦПК України, Законом України «Про судовий збір»,

У Х В А Л И В :

В задоволені клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Запорізький виробничий алюмінієвий комбінат» про зміну дати та формулювання звільнення, стягнення заборгованості при звільненні, середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків протягом 5 (п`яти) днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Роз`яснити позивачу, що інакше позов буде вважатися неподаним і йому повернутий.

Ухвала суду в частині визначення розміру судового збору може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду через Хортицький районний суд м.Запоріжжя протягом п`ятнадцяти днів з дня її постановлення. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: М.В.Сидорова