Номер провадження 2/754/471/20
РІШЕННЯ

Іменем України

18 лютого 2020 року м. Київ

Деснянський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Клочко І.В.,

при секретарі Шевчук М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Київської міської ради, треті особи: головне територіальне управлінн юстиції у м. Києві, Житлово-будівельний кооператив «Річковик - 2», про визнання права власності в порядку спадкування за законом,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , ОСОБА_2 звернулися до Деснянського районного суду м. Києва з позовом до Київської міської ради треті особи: головне територіальне управлінн юстиції у м. Києві, Житлово-будівельний кооператив «Річковик - 2», про визнання права власності в порядку спадкування за законом, на спадкове майно, мотивуючи свої вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 чоловік позивача ОСОБА_1 , та батько позивача ОСОБА_2 .

Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина, позивачі по справі у визначений законом строк звернулись до П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори з заявами про прийняття спадщини, що підтверджується витягом №46314911 про реєстрацію в Спадковому реєстрі від 26.12.2016 р. До складу спадкового майна входить квартира, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Однак, у зв`язку з відсутністю державної реєстрації вищевказаної квартири за померлим ОСОБА_3 , державний нотаріус відмовила позивачам у видачі свідоцтв про право на спадщину за законом та видала дві постанови про відмову у вчиненні нотаріальних дій №5364/02-31/7 від 09.08.2018 р. та №6091/02-31/7 від 12.09.2018 р.

Згідно довідки ЖБК «Річковик-2» №4 від 20.01.1993р., померлий ОСОБА_3 є власником вказаної квартири, сума пайового внеску у розмірі 9 187,96 крб. сплачена у повному обсязі в жовтні 1992 року. Проте, свідоцтво про право власності не отримувалось. Посилаючись на викладене, позивачі просять визнати за ними право власності на квартиру АДРЕСА_2 в порядку спадкування за законом, після померлого ОСОБА_3 , а саме за ОСОБА_1 ѕ частини квартири та ОСОБА_2 ј частини.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 26.09.2018 року відкрито провадження.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 18.03.2019 року з П`ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори витребувано матеріали спадкової справи.

12.12.2018 року до суду надійшли пояснення Головного територіального управління юстиції у м. Києві від 05.12.2018р. №21141/7-8, згідно яких представник третьої особи просить суд слухати справу без його участі з урахуванням фактичних обставин справи та ухвалити рішення відповідно до вимог діючого законодавства.

18.12.2018 року до суду надійшов відзив Київської міської ради на позов, в якому представник відповідача просить прийняти рішення згідно чинного законодавства та слухати справу без участі представника відповідача.

В судове засідання позивачі не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, у своїй заяві просять розглядати справу у їх відсутність. Суд вважає можливим розглядати справу у відсутності позивачів, за наявних у справі матеріалів.

Представник третьої особи ЖБК «Річковик-2» в судове засідання не з`явився, у своєму листі просить слухати справу у його відсутність, проти позову не заперечує. Суд вважає можливим розглядати справу у відсутності представника ЖБК «Річковик-2», за наявних у справі матеріалів.

Вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 та ОСОБА_2 підлягають задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено судом, ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , є чоловіком ОСОБА_1 та батько ОСОБА_2 , який на час смерті був зареєстрований та проживав за адресою: АДРЕСА_1 .

Вказана квартира була отримана померлим ОСОБА_3 , як членом ЖБК «Річковик-2», на підставі ордеру № Ж 983360 від 08.08.1990 року на сім`ю з 2-х осіб: на себе, та доньку.

Пайовий внесок за вказану квартиру був сплачений в жовтні 1992 року у повному обсязі у розмірі 9187,96 грн., що підтверджується довідкою ЖБК «Річковик-2» № 4 від 20.01.1993 року.

Відповідно до вимог ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

На даний час в квартирі за адресою: АДРЕСА_1 зареєстрована одна особа, у позивач ОСОБА_2 , яка є спадкоємцем за законом померлого ОСОБА_3 .

Як спадкоємці за законом, позивачі мають право на спадщину, у зв`язку з чим звернулися із заявою до 15-ї Київської державної нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Проте, як вказують позивачі, на даний час квартира в АДРЕСА_1 на праві власності за померлим не зареєстрована, тому вони не можуть оформити спадщину.

Позивачі вважають, що вони мають право на спадкування вищевказаної квартири за законом, посилаючись на те, що вони є спадкоємцями першої черги, окрім них ніхто до цього часу не звертався до нотаріальної контори за прийняттям спадщини.

Відповідно до п. 61 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства про житлово-будівельні кооперативи» № 9 від 18.09.1987 року за змістом ч. 1 ст. 17 Закону України «Про власність» кооперативна квартира набуває статусу спільної сумісної власності лише за умови внесення паю в ЖБК за рахунок спільних коштів члена ЖБК та членів його сім`ї. Інші особи права власності на пай та квартиру не набувають і можуть претендувати лише на відшкодування членом кооперативу коштів, наданих йому для внесення паю.

Відповідно до п. 8 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» у разі смерті члена житлово-будівельного кооперативу, якщо спадкодавець повністю вніс пайовий внесок, то до складу спадщини включається відповідно квартира.

Згідно п.п. 1, 3.1 Листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку.

Аналізуючи зібрані по справі докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що померлий чоловік та батько позивачам, будучи членом ЖБК «Річковик - 2», у жовтні 1992 року повністю виплатив пайовий внесок за квартиру АДРЕСА_2 , тому відповідно до Закону України «Про власність», який діяв на той час, набув право власності на вказану квартиру.

За даних обставинах, суд вважає обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню вимоги ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про визнання за ними права власності на квартиру АДРЕСА_2 , в порядку спадкування за законом, після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .

На підставі викладеного, керуючись 12, 19, 81, 141, 197-200, 258-260, 263-265 ЦПК України, ст.ст. 384,1261 ЦК України, Постановою Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства про житлово-будівельні кооперативи» № 9 від 18.09.1987 року, Постановою Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», суд, -

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Київської міської ради, треті особи: головне територіальне управлінн юстиції у м. Києві, Житлово-будівельний кооператив «Річковик - 2», про визнання права власності в порядку спадкування за законом- задовольнити.

Визнати в порядку спадкування за ОСОБА_1 (РНОКПП - НОМЕР_1 , паспорт НОМЕР_2 , виданий Дніпровським РУГУ МВС України в м. Києві, 08.02.2005р.) право власності на ѕ частини квартири за адресою: АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом, після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .

Визнати в порядку спадкування за ОСОБА_2 (РНОКПП - НОМЕР_3 , паспорт НОМЕР_4 , виданий Деснянським РУГУ МВС України в м. Києві, 27.06.2008 р.) право власності на ј частини квартири за адресою: АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом, після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .

Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: