печерський районний суд міста києва
Справа № 757/3303/20-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(ЗАОЧНЕ)

23 грудня 2020 року Печерський районний суд міста Києва

у складі: головуючого судді - Писанця В.А.,

при секретарі судових засідань - Єряшевій А.О.,

за участю: позивача - ОСОБА_1 , його представника - ОСОБА_2 ,

представника третьої особи - Ющенка Д.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у місті Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , треті особи: Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району міста Києва», Печерська районна в місті Києві державна адміністрації, про відновлення становища, яке існувало до порушення, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із вказаним позовом, про зобов`язання відповідача ОСОБА_3 , власника нежитлового приміщення № 2, розташованого у будинку АДРЕСА_1 припинити будівельні роботи з переобладнання без дозвільної документації та приведення у попередній стан, відновлення становища, яке існувало до порушення за планом поверху, який складено та зафіксовано у БТІ міста Києва.

Позовні вимоги обґрунтовує тим, що позивач є власником квартири АДРЕСА_2 , а відповідач власником нежитлового приміщення № 2, яке розташоване поверхом нижче. 18 жовтня 2019 року під час проведення комісійного обстеження фасаду та прибудинкової території будинку АДРЕСА_1 було встановлено, що власником нежитлового приміщення № 2 з боку головного фасаду 09 жовтня 2019 року було самовільно без належних дозволів та погоджень виконано демонтаж частини відмостки в зовнішніх межах приміщення, демонтовано частину стіни між кімнатами, демонтовано частину несучих стін в межах віконних прорізів та видалено зелені насадження, кущі та дерева. Працівниками відділу контролю за благоустроєм Печерської районної в місті Києві адміністрації з виходом на місце, з метою отримання дозвільної документації на порушення благоустрою за вказаною адресою представнику відповідача ОСОБА_4 було вручено припис № 18/10/02 від 18 жовтня 2019 року, у разі відсутності дозвільної документації вжити заходів щодо відновлення порушеного благоустрою власними силами. Дозвільні документи на добудову та перепланування балкону відповідач позивачу не надала.

Відповідачем було порушено положення правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, правил користування приміщеннями житлових будинків та Правил благоустрою міста Києва.

Ухвалою судді від 28 січня 2020 року відкрито провадження у справі, а її розгляд призначено здійснювати за правилами загального позовного провадження з проведенням підготовчого засідання, сторонам роз`яснено підстави, час та черговість подання заяв по суті справи.

Відзиву, заяв або клопотань від відповідача не надійшло.

Згідно ч. 1 ст. 174 ЦПК України, при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом, що є правом учасників справи. Як встановлено, ч. 4 вказаної статті Кодексу, у разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

02 квітня 2020 року до суду надійшло клопотання представника третьої особи ІІ про розгляд справи за його відсутності.

Ухвалою суду від 04 серпня 2020 року закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті в судовому засіданні, яке призначено на 18 листопада 2020 року о 10:15 год. та в зв`язку з неявкою належним чином повідомленого відповідача відкладено на 23 грудня 2020 року о 10:30 год.

Вислухавши позивача, його представника та представника третьої особи ІІ, які в судовому засіданні 23 грудня 2020 року позовні вимоги підтримали та просили їх задовольнити, проти заочного розгляду справи не заперечували.

Встановивши, що будучи належним чином повідомленою відповідач в судове засідання повторно не з`явилась, що у відповідності до ст. 223 ЦПК України не перешкоджає розгляду справи по суті.

За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу за даної явки у відповідності до ст. 280 ЦПК України та ухвалити рішення на підставі наявних у матеріалах справи доказів, оскільки, відповідач належним чином повідомлений про розгляд справи в судове засідання повторно не з`явився, відзив не подав та проти такого вирішення справи не заперечує позивач.

Дослідивши і проаналізувавши докази, які містяться в матеріалах справи, суд, встановив наступні обставини та дійшов наступних висновків.

Судом встановлено, що житловий будинок АДРЕСА_1 перебуває на обслуговуванні комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району міста Києва».

Згідно з витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності нежитлове приміщення № 2, розташоване у будинку АДРЕСА_1 відповідно до договору купівлі-продажу від 27 вересня 2019 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Бондар Н.В. належить ОСОБА_3 (а.с. 7).

Відповідно до ч. 2 ст. 11 Закону України «Про столицю України місто-герой Київ» у районах міста Києва діють районні в місті Києві державні адміністрації, які підпорядковуються Київській міській державній адміністрації.

Стаття 1 Закону України «Про місцеві державні адміністрації» визначає, що місцева державна адміністрація є місцевим органом виконавчої влади і входить до системи органів виконавчої влади.

Місцева державна адміністрація в межах своїх повноважень здійснює виконавчу владу на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці, а також реалізує повноваження, делеговані їй відповідною радою.

Печерська районна в місті Києві державна адміністрація є підпорядкованою Київській міській державній адміністрації та є новоствореним органом державної влади (була утворена 31 жовтня 2010 року розпорядженням Виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) «Про організаційно-правові заходи, пов`язані з виконанням рішення Київської міської ради від 09 вересня 2010 року № 7/4819 «Про питання організації управління районами в місті Києві» від 30 вересня 2010 року № 787).

Так, 18 жовтня 2019 року за участю представників Управління з питань звернень громадян апарату Київської міської державної адміністрації, Печерської районної в місті Києві державної адміністрації, Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва», ЖЕД «Печерськжитло», в присутності мешканців будинку і представника власника нежитлового приміщення № 2, було проведено комісійне обстеження вищезазначеного будинку.

Перевіркою було встановлено, що власником нежитлового приміщення № 2 з боку головного фасаду будинку було самовільно, без належних дозволів та погоджень, виконано демонтаж частини відмостки в зовнішніх межах приміщення, демонтовано частину стін між кімнатами, частину несучих стін в межах віконних прорізів та видалено зелені насадження.

Працівниками відділу контролю за благоустроєм Печерської районної в місті Києві державної адміністрації з виходом на місце, з метою отримання дозвільної документації на порушення благоустрою за адресою: АДРЕСА_3 винесено припис від 18 жовтня 2019 року № 18/10/02, в разі відсутності дозвільної документації вжити заходів щодо відновлення порушеного благоустрою власними силами.

29 листопада 2019 року було проведено повторне комісійне обстеження за участю Печерської районної в місті Києві державної адміністрації. При комісійному обстеженні доступу до нежитлового приміщення власником надано не було. В результаті перевірки було встановлено, що в приміщеннях квартири № 2 демонтовані внутрішні перегородки. Під час огляду фасадів в межах приміщень квартири № 2 виявлено, що зі сторони головного фасаду в повздовжній несучій стіні влаштований дверний проріз, висота наявних віконних прорізів збільшена за рахунок демонтажу підвіконних частин цегляного мурування стін.

Перевіркою від 09 листопада 2020 року, проведеною працівниками ЖЕД «Печерськжитло» КП «Керуючої компанії з обслуговування житлового фонду Печерського району міста Києва», з`ясовано, що в житловому будинку АДРЕСА_1 наявна окрема вхідна група, а нежитлове приміщення зачинене.

Листом від 14 листопада 2019 року № 055-13465 Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) повідомив, що відповідно до електронної бази документообігу Департаменту та за наявним інформаційним забезпечення дозвіл на переведення житлового приміщення (квартири, житлового будинку) у нежитлове без визначення його функціонального призначення (використання) за адресою: АДРЕСА_3 не надавався.

За змістом ст. 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до ст. 152 ЖК України переобладнання і перепланування жилого будинку (квартири) що належить громадянинові на праві приватної власності, провадяться з дозволу виконавчого комітету місцевої Ради народних депутатів.

Згідно з п. 4 Правил користування приміщення житлових будинків і прибудинковими територіями, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 08 жовтня 1992 року № 572 переобладнання і перепланування житлових і підсобних приміщень, балконів і лоджій за відповідними проектами обмеження інтересів інших громадян, які проживають у будинку, з дозволу власника будинку (квартири) та органу місцевого самоврядування, виданого в установленому порядку.

У відповідності з п. 7 Правил власник зобов`язаний не допускати виконання робіт та інших дій, що викликають псування приміщень, приладів та обладнання будинку, порушують умови проживання громадян.

Відповідно до п. 1.4.6. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства № 76 від 17 травня 2005 року власник, наймач (орендар) жилого будинку, жилого чи нежилого у жилому будинку приміщення, що припустив самовільне переобладнання або перепланування, що призводить до порушення конструктивних елементів або засобів протипожежного захисту, зобов`язаний за свій рахунок привести це приміщення до попереднього стану.

Судом встановлено та не заперечується сторонами, що відповідачем проведено переобладнання належного їй нежитлового приміщення, шляхом втручання в несучі конструкції будинку, а саме під вікнами з вуличної та дворової частини будинку прорізано отвір (зі сторони головного фасаду в повздожній несучій стіні влаштований дверний проріз; висота наявних віконних прорізів (двох вікон зі сторони головного фасаду і одне вікно зі сторони лівого бічного фасаду) була збільшена за рахунок демонтування підвіконних частин цегляного мурування стін; згідно поверхового плану, виготовленого БТІ міста Києва в 1962 році, в кутовій кімнаті квартири було тільки одне вікно, що влаштоване в торцевій частині будинку) та видалено зелені насадження, які знаходились на прибудинковій території навколо.

Згідно п.п. 3.2., 3.2.8. Правил благоустрою міста Києва, затверджених рішенням Київської міської ради від 25 грудня 2008 року № 1051/1051 відповідальні особи підприємств, установ та організацій незалежно від форм власності, юридичні та фізичні особи, що використовують будинки і споруди та приміщення в них на законних підставах, зобов`язані: змінювати зовнішній вигляд фасадів будівель та споруд тільки на підставі затверджених у встановленому порядку проектів та за умови одержання дозволу (ордера) на тимчасове порушення благоустрою території у зв`язку з виконанням відповідних робіт у Головному управлінні контролю за благоустроєм міста Києва.

Відповідно до п. 5.2.9. Правил благоустрою міста Києва перепланування квартир та приміщень житлових будівель може проводитись тільки після набуття чинності відповідних розпоряджень виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

Згідно ч. 2 ст. 383 ЦК України власник квартири може на свій розсуд здійснювати ремонт і зміни у квартирі, наданій йому для використання як єдиного цілого, - за умови, що ці зміни не призведуть до порушень прав власників інших квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку та не порушать санітарно-технічних вимог і правил експлуатації будинку.

Оскільки відповідачем не була надана відповідна документація на перепланування та видалення зелених насаджень з прибудинкової території, якими змінено зовнішній вигляд фасаду будинку та порушено права мешканців цього будинку, суд приходить до переконання, що позов в цій частині підлягає задоволенню.

Також, оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку, що заявлені позовні вимоги в частині визнання дій відповідача протиправними та такими, що порушують права позивача є необґрунтованими та недоведеними, а тому задоволенню не підлягають.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. ст.ст. 3-5, 7-13, 17, 43, 49, 76-81, 141, 258, 262, 264,265, 268, 273, 280, 352 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позов - задовольнити частково.

Зобов`язати ОСОБА_3 ( АДРЕСА_5 , РНОКПП НОМЕР_1 ) припинити будівельні роботи по переобладнанню житлового приміщення № 2 без дозвільної документації у житловому приміщенні № 2, розташованому у будинку АДРЕСА_1 .

Зобов`язати ОСОБА_3 ( АДРЕСА_5 , РНОКПП НОМЕР_1 ) привести фасад та прибудинкову територію будинку АДРЕСА_1 у відповідне становище, яке існувало до порушення за планом поверху, який складено та зафіксовано у БТІ міста Києва.

В задоволенні решти вимог відмовити.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення судового рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст судового рішення складено 02 лютого 2021 року.

Суддя В. А. Писанець