Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

20 лютого 2020 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючого судді - Бенца К.К.,

при секретарі - Секереш О.В

за участі :

представника позивача - Субота М.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгород цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Твінс» в особі уповноваженого представника Субота Михайла Івановича до ОСОБА_3 про стягнення матеріальної шкоди завданої залиттям приміщення, -

В С Т А Н О В И В:

ТОВ «Твінс» в особі уповноваженого представника Субота Михайла Івановича звернулося до Ужгородського міськрайонного суду з позовною заявою до ОСОБА_3 про стягнення матеріальної шкоди завданої залиттям приміщення, за яким просив суд стягнути з ОСОБА_3 матеріальної шкоди в розмірі 27616,10 гривень, витрати на проведення експертизи в розмірі 10 000,00 грн. та сплачений судовий збір в сумі 1762 грн. 00 коп.

Позивач мотивує свої вимоги тим, що ТОВ «Твінс» здійснює свою діяльність у сфері торгівлі, діяльності ресторанів за адресою АДРЕСА_1 . ТОВ «Твінс»є власником приміщення за адресою АДРЕСА_1 на підставі Свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 27.04.2005р. Приміщення розташоване на першому поверсі в будинку АДРЕСА_1 .Поверхом вище , у квартирі АДРЕСА_1 проживає відповідач по справі ОСОБА_3 , який є власником вказаної квартири. Протягом 2018 року було два випадки з вини відповідача залиття приміщення позивача.

Позивач зазначає, що 10 квітня 2018р. відбулося залиття приміщення кухні позивача.

13 квітня 2018р. комісією у складі представників ПП «УжбудСервіс» та представника позивача було проведено обстеження приміщення ТОВ «Твінс» та встановлено, що залиття приміщення сталося з вини відповідача ОСОБА_3 , який є власником квартири, розташованої поверхом вище , з причин протікання самовільно встановленого насоса для підкачки води та бачка її накопичування.

В результаті залиття позивачу ТОВ «Твінс» спричинена матеріальна шкода в розмірі 21078,07 грн., яка підтверджується висновком експертного дослідження №339/04-18 від 03.05.2018р., згідно якого вартість завданої матеріальної шкоди становила 21078,07грн.

Позивач зазначає, що 13 липня 2018р. відбулося чергове залиття приміщення кухні позивача.

13 липня 2018р. Позивач звернувся із заявою до ПП «Ужбудсервіс» (балансоутримувача) про проведення комісійного обстеження квартири АДРЕСА_1 та скласти акт про залиття приміщення кухні кафе «Твінс» та визначити причину залиття.

20.07.2018р. комісією у складі майстра дільниці- ОСОБА_4 , диспетчера ОСОБА_5 , слюсаря-сантехніка ОСОБА_6 було проведено обстеження приміщення ТОВ «Твінс» та встановлено, що залиття приміщення сталося з вини відповідача ОСОБА_3 , який є власником квартири, розташованої поверхом вище , з причин протікання самовільно встановленого насоса для підкачки води та бачка її накопичування.

В результаті залиття приміщення кухні ТОВ «Твінс» пошкоджено стелю, облаштовану плитами «Байкал» в кількості 16 шт., замочено систему пожежної сигналізації та камеру відео нагляду.

В результаті залиття позивачу ТОВ «Твінс» спричинена матеріальна шкода в розмірі 27616,10 грн., яка підтверджується висновком експертного дослідження №349/08-18 від 27.08.2018 р., згідно якого вартість завданої матеріальної шкоди становила 27616,10 грн.

Оскільки відповідач у добровільному порядку не бажає відшкодувати завдану матеріальну шкоду завдану залиттям приміщеня , позивач змушений звернутися до суду за захистом порушеного права.

В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав , просив їх задовольнити з підстав викладених у позовній заяві. Зокрема зазначив, що залиття пиміщення ТОВ «Твінс» з вини відповідача відбулось двічі. На замовлення позивача було виготовлені два експертні дослідження з визначення розміру завданих матеріальних збитків. Разом з тим, позовні вимоги заявлені ними про стягнення матеріальної шкоди завданої залиттям приміщення, які визначені висновком експертного дослідження №349/08-18 від 27.08.2018р. за останнім фактом залиття приміщення.

Відповідач в судове засіданні повторно не зявився, будучи належним чином повідомлений про дату, час і місце розгляду справи, що стверджується рекомендованим повідомленням про вручення № 595, № 060, решта повернулись як не вручені.

Відповідно до ч.4 ст.12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ч.4 ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).

Суд вважає за необхідне звернути увагу на тому, що застосовуючи відповідно до ч. 4 ст. 10 Цивільно- процесуального кодексу України, ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" при розгляді справи ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (п. 35 рішення від 07.07.1989 р. Європейського суду з прав людини у справі "Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії" (Alimentaria Sanders S.A. v. Spain). Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 - 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі "Смірнова проти України").

Враховуючи, що відповідач повідомлений належним чином не з`явився до суду без повідомлення причин, не подав відзив, тому, при відсутності заперечень зі сторони представника позивача, вирішує справу на підставі наявних в ній доказів та матеріалів і ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає вимогам ст. 280 ЦПК України.

13.09.2019 року представником позивача подано клопотання про проведення підготовчого судового засідання у його відсутності.

В ході розгляду справи проведені наступні процесуальні дії:

17.04.2019 року ухвалою Ужгородського міськрайонного суду дану позову заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження по справі та призначено підготовче судове засідання.

13.09.2019 року ухвалою Ужгородського міськрайонного суду закрито підготовче провадження і призначено розгляд справи по суті.

Заслухавши вступне слово представника позивача, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов до наступного.

Згідно ст. ст. 13, 81 ЦПК України суд розглядає справи в межах заявлених вимог і на підставі доказів поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог чи заперечень.

Згідно з ч.7 ст. 81 ЦПК України суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч. 1 ст. 76 ЦПК України).

Судом встановлено, що позивач - ТОВ «Твінс» здійснює свою діяльність у сфері торгівлі, діяльності ресторанів за адресою АДРЕСА_1 , відповідно до витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб , фізичних осіб-підприємців.

ТОВ «Твінс»є власником приміщення за адресою АДРЕСА_1 на підставі Свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 27.04.2005р. ( а.с. 42)

Приміщення розташоване на першому поверсі, що стверджується даними технічного паспорта (а.с.44-50), копія якого долучена до матеріалів справи.

Як встановлено судом, поверхом вище , над приміщенням позивача розташована квартира АДРЕСА_1 , власником якої є відповідач ОСОБА_3 на підставі свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів та зареєстрованого у державному реєстрі за №19780674, 04.02.2010 року, що стверджується даними Інформації з державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборони відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна за № 121847891 від 24.04.2018 р. (а.с.7).

Як встановлено судом 10 квітня 2018р. відбулося залиття приміщення кухні позивача ТОВ «Твінс».

13 квітня 2018р. комісією у складі представників ПП «УжбудСервіс» було проведено обстеження приміщення ТОВ «Твінс» на предмет залиття приміщення ТОВ «Твінс», за наслідками якого складено акт, згідно якого залиття сталося з квартири АДРЕСА_1 , розташованої поверхом вище власник ОСОБА_3 через протікання самовільно встановленого власником вищевказаної квартири насоса для підкачки води та бачка її накопичування. В результаті залиття в приміщенні кухні ТОВ «Твінс» пошкоджено стелю, облаштовану плитами " Байкал" в кількості 16 штук, замочено систему пожежної сигналізації та камеру відеонагляду.

Даний акт був затверджений директором ПП "УжбудСервіс" (а.с.10).

Причиною залиття приміщення ТОВ «Твінс» визначено протікання самовільно встановленого власником квартири АДРЕСА_1 насоса для підкачки води та бачка її накопичування.

Ці обставини свідчать про те, що насос для підкачки води та бачок її накопичуванняє особистою власністю ОСОБА_3 , на якого покладається обов`язок забезпечити цілісність та безпечне функціонування вказаного сантехнічного обладнання.

Саме відповідач несе ризик випадкового знищення чи випадкового пошкодження (псування) насоса для підкачки води та бачка її накопичування, який самовільно встановив.

Таким чином, винність відповідача як власника квартири, в якій сталося протікання самовільно встановленого власником квартири АДРЕСА_1 насоса для підкачки води та бачка її накопичування, внаслідок чого відбулось залиття приміщення позивача, повністю доведено в суді і не викликає сумніву.

Позивачем до суду надано висновок експертного дослідження №339/04-18 від 03.05.2018р., про визначення розміру завданої матеріальної шкоди.

З вказаного доказу вбачається, що розмір матеріальних збитків, заподіяних позивачу, становить 21078,07 грн.

Як встановлено судом 13 липня 2018р. відбулося чергове залиття приміщення кухні позивача ТОВ «Твінс».

Як встановлено судом, 13 липня 2018р. Позивач звернувся із заявою до ПП «Ужбудсервіс» (балансоутримувача) про проведення комісійного обстеження квартири АДРЕСА_1 та скласти акт про залиття приміщення кухні кафе «Твінс» та визначити причину залиття приміщення ТОВ "Твінс". (а.с.53)

20 липня 2018р. комісією у складі представників ПП «УжбудСервіс» було проведено обстеження приміщення кухні ТОВ «Твінс» на предмет залиття приміщення ТОВ «Твінс», за наслідками якого складено акт, згідно якого залиття сталося з квартири АДРЕСА_1 , розташованої поверхом вище власник ОСОБА_3 через протікання самовільно встановленого власником вищевказаної квартири насоса для підкачки води та бачка її накопичування. В результаті залиття в приміщенні кухні ТОВ «Твінс» пошкоджено стелю, облаштовану плитами " Байкал" в кількості 16 штук, замочено систему пожежної сигналізації та камеру відеонагляду.

Даний акт був затверджений директором ПП "УжбудСервіс" 20.07.2018 року (а.с.55).

Причиною залиття приміщення ТОВ «Твінс» визначено протікання самовільно встановленого власником квартири АДРЕСА_1 насоса для підкачки води та бачка її накопичування.

Таким чином, винність відповідача як власника квартири, в якій сталося протікання самовільно встановленого власником квартири АДРЕСА_1 насоса для підкачки води та бачка її накопичування, внаслідок чого відбулось залиття приміщення позивача, повністю доведено в суді і не викликає сумніву.

Позивачем до суду надано висновок експертного дослідження №349/08-18 від 27.08.2018р., про визначення розміру завданої матеріальної шкоди.

З вказаного доказу вбачається, що розмір матеріальних збитків, заподіяних позивачу, становить 27616,10 грн. ( а.с. 56-82)

Витрати з визначення вартості матеріального збитку та виготовлення звітів склали - 10000,00 грн. ( а.с. 14, 108)

Згідно з пунктом 11 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджени-ми постановою Кабінету Міністрів України від 08 серпня 1992 року № 572 (зі змінами затвердже-ними постановою Кабінету Міністрів України від 24 січня 2006 року № 45) власники, найма-чі (орендарі) приміщень житлових будинків несуть відповідальність згідно із законодавством.

Відповідно до частини другої статті 11 ЦК України однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, а отже, підставою цивільно-правової відповідальності як обов`язку відшкодувати шкоду, є заподіяння майнової шкоди.

Зобов`язання із заподіяння шкоди - це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі.

Загальні положення щодо відшкодування шкоди, встановлені у параграфі 1 глави 82 ЦК України.

Відповідно до частини першої статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана непра-вомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Під шкодою розуміють наслідки правопорушення, які виражаються у зменшенні майнової сфери потерпілого внаслідок порушення його права або блага ( порушення права власності та інших речових прав, наслідки, що настають внаслідок ушкодження здоров`я та інше), а також фізичні та моральні переживання, інші негативні наслідки.

За частиною другою статті 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відповідальність за заподіяну протиправною поведінкою шкоду виникає при наявності вини особи, що заподіяла шкоду, крім випадків, прямо передбачених законом. Вина заподіювача шкоди, що підлягає відшкодуванню за правилами глави 82 ЦК України передбачається ( презюмується ). Таким чином, в силу встановленої законом презумпції вини заподіювача шкоди, на нього покладається обов`язок доведення своєї невинуватості.

Тобто відсутність вини у завданні шкоди повинен доводити сам завдавач шкоди, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. При цьому позивач доводить лише факти, на яких ґрунтуються його позовні вимоги (Постанова Верховного Суду від 27.03.2019 року справа № 643/19078/15-ц, провадження № 61-17962св18).

Цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

Відповідач не спростував належними та допустимими доказами своєї вини у залитті приміщення позивача, клопотання про проведення відповідних судових експертиз не заявляв та не надав інших доказів щодо розміру спричиненої позивачу шкоди.

Згідно із положеннями ст.319 ЦК України власність зобов`язує, при здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства.

Відповідно до ч. 3 ст. 386 ЦК України, власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди.

У відповідності до ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування, а тому збитками є витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Згідност. 1192 ЦК України, розмір збитків, що підлягають відшкодуванню визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Частиною 3 ст. 12 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Враховуючи те, що позивач надав беззаперечні докази завдання йому шкоди, протиправнос-ті дій відповідача , причинного зв`язку між цими діями та завданням шкоди, а відповідачне надав жодних доказів на спростування його вини у завданні шкоди, суд приходить до висновку про обґрунтованість вимог позивача про відшкодування шкоди.

Відповідно до ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів в їх сукупності.

З урахуванням всіх обставин справи, враховуючи вимоги ст. 81 ЦПК України - кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень, виходячи із принципів розумності та справедливості, зважаючи на те, що відповідачем не представлено суду жодних доказів щодо безпідставності вимог позивача, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є обгрунтованими і підлягають до задоволення з підстав та мотивів викладених вище.

Відповідно до рішення «Проніна проти України» № 63566/00, §23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року, п. 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України, у разі задоволення позову, судові витрати покладаються на відповідача.

Відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать зокрема витрати пов`язані із залученням експертів та проведенням експертизи.

В порядку ст.141 ЦПК України слід стягнути з відповідача на користь позивача сплачений позивачем судовий збір в сумі 1762,00 грн. та витрати пов`язані з проведенням експертизи в сумі 10 000,00 грн.

Враховуючи наведене та керуючись , ст.ст. 11, 23, 1166, 1192, Цивільного Кодексу України, ст.ст.12,13,76,77,78,81,259, 263,264,265,268,280-284 ЦПК України , суд,

У х в а л и в :

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Твінс» в особі уповноваженого представника Субота Михайла Івановича до ОСОБА_3 про стягнення матеріальної шкоди завданої залиттям приміщення - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_3 (згідно відомостей відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ГУ ДМС України в Закарпатській області зареєстрований АДРЕСА_2) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Твінс» (88015 м. Ужгород, вул. 8 Березня, 25) суму матеріальної шкоди завданої залиттям приміщення в розмірі 27 616,10 гривень.

Стягнути з ОСОБА_3 (згідно відомостей відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ГУ ДМС України в Закарпатській області зареєстрований АДРЕСА_2) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Твінс» (88015 м. Ужгород, вул. 8 Березня, 25) судові витрати на проведення судової експертизи в розмірі 10000 грн. 00 коп.

Стягнути з ОСОБА_3 (згідно відомостей відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ГУ ДМС України в Закарпатській області зареєстрований АДРЕСА_2) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Твінс» (88015 м. Ужгород, вул. 8 Березня, 25) сплачений судовий збір в сумі 1762 грн. 00 коп.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Закарпатського Апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

У відповідності до п.п. 15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Учасники справи:

Позивач - ТОВ «Твінс» (88015 м. Ужгород, вул. 8 Березня, 25);

Відповідач - ОСОБА_3 (згідно відомостей відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ГУ ДМС України в Закарпатській області зареєстрований АДРЕСА_2).

Дата складання повного тексту рішення суду 28.02.2020 року.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду К.К. Бенца