Справа № 645/822/20
Провадження № 2/645/913/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 березня 2020 року місто Харків

Суддя Фрунзенського районного суду м. Харкова Федорова О.В.,

розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Інституту тваринництва Національної академії аграрних наук України, третя особа: Національна академія аграрних наук України про зобов`язання вчинити певні дії

позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса проживання: АДРЕСА_1 ;

відповідач: Інститут тваринництва Національної академії аграрних наук України, місцезнаходження: Харківська область, Харківський район, смт. Кулінічі, вул. Сьомої Гвардійської Армії, 3;

третя особа: Національна академія аграрних наук України, місцезнаходження: м. Київ, вул. Васильківська, буд. 37, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до Фрунзенського районного суду м. Харкова з позовом до Інституту тваринництва Національної академії аграрних наук України, в якому просить суд зобов`язати відповідача видати йому ордер на квартиру АДРЕСА_2 , загальною площею 55,00 кв.м., що складається із 2-х кімнат житловою площею 32,9 кв.м., у тому числі 1-а кімната 22,5 кв.м., 2-а кімната 10,4 кв.м., а також кухні площею 11,8 кв.м., санвузла площею 5,4 кв.м., коридору площею 4,9 кв.м.

Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 13.02.2020 року позовну заяву залишено без руху як таку, що подана без додержання вимог, викладених у ст. ст. 175,177 ЦПК України, оскільки до позовної заяви не надано доказів в обґрунтування викладених в позовній заяві обставин, також позовна заява не містить попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи, не містить підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову до цього ж відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав, також, позивач не додав до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб та не надав доказів сплати судового збору.

13.02.2020 року на адресу позивача направлено копію ухвали суду від 13.02.2020 року про залишення позовної заяви без руху, яка була отримана позивачем 03.03.2020 року, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення, однак до теперішнього часу зазначені в ухвалі недоліки позивачем не усунуто, клопотань про продовження строків для усунення недоліків до суду не надходило.

Згідно з ч. 4 ст. 10 ЦПК України та ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року, суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

Рішенням Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основних свобод (далі - Конвенція), встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Ратифікуючи Конвенцію, Україна взяла на себе обов`язки гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в Конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку.

Крім того, слід зазначити, що Практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 року. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики ЄСПЛ вбачається, що питання про порушення ст. 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом та потребою з боку держави регулювання доступу до суду.

До теперішнього часу, зазначені в ухвалі Фрунзенського районного суду м. Харкова від 13.02.2020 року недоліки позивачем не усунуто, клопотань про продовження строків для усунення недоліків до суду не надходило.

Відсутність даних обставин зумовлює перешкоди суду для відкриття провадження з дотриманням вимог процесуального законодавства та призначення справи з врахуванням строків розгляду, а також для вирішення питання про відкликання позовної заяви.

Згідно з ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За таких обставин, подану заяву слід вважати неподаною та повернути позивачеві.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Інституту тваринництва Національної академії аграрних наук України, третя особа: Національна академія аграрних наук України про зобов`язання вчинити певні дії - вважати неподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга буде подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду, або в разі пропуску строку на апеляційне оскарження з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя Федорова О.В.