ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/1951/18
провадження № 2/753/230/20
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"11" березня 2020 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі

головуючого судді Колесника О.М.

при секретарі Лавро А.Г.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про усунення перешкод у користування квартирою шляхом вселення та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користування квартирою шляхом виселення та зняття з реєстраційного обліку,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про усунення перешкод у користування квартирою шляхом вселення. В ході розгляду справи ОСОБА_2 подала до суду зустрічний позов до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користування квартирою шляхом виселення та зняття з реєстраційного обліку ОСОБА_1 .

В судовому засіданні ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_7 вимоги за первісним позовом підтримали та просили їх задовольнити, зустрічний позов не визнали, суду пояснили, що ОСОБА_1 зареєстрований в квартирі, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 . В 2002 році ОСОБА_2 відібрала у нього ключі та в подальшому перешкоджала проживанню у даній квартирі. Кілька разів з цього приводу звертався до Дарницького управління поліції з письмовими заявами та неодноразово був на особистих прийомах у дільничого інспектора міліції, але позитивного результату такі звернення не дали. Іншого житла ОСОБА_1 не має, на даний час проживає на вулиці, а домовитись з ОСОБА_2 , щоб остання впустила його до вказаної квартири він не може. Проти задоволення зустрічного позову заперечував.

В судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_2 ОСОБА_8 проти задоволення первісних позовних вимог заперечував, просив суд задовольнити вимоги зустрічного позову та пояснив суду, що ОСОБА_2 є одноосібним власником квартири АДРЕСА_1 . Позивач ОСОБА_1 є її племінником. В період з 24.03.1999 року по 17.03.2002 року ОСОБА_2 виконувала опікунські обов`язки по відношенню до неповнолітнього ОСОБА_1 , оскільки його матір померла, а тато перебував в місцях позбавлення волі. Відповідачка, отримавши лист з виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Головного управління освіти та науки № 24/20-317 від 22.11.2007 з рекомендаціями зареєструвати ОСОБА_1 за місцем власного проживання для працевлаштування та забезпечення житлом останнього, зареєструвала його у квартирі АДРЕСА_1 . ОСОБА_1 мав власну квартиру, яку він продав, коли йому виповнилось 18 років та витратив кошти на невідомі цілі. У зв`язку з тим, що ОСОБА_1 не є членом сім`ї ОСОБА_2 , не сплачує комунальних послуг, не здійснює утримання квартири, а проживання останнього заважає ОСОБА_2 оформити субсидію, просив суд усунити перешкоди у користуванні квартирою шляхом виселення та зняття з реєстраційного обліку.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з'явився, про розгляд справи був повідомлений судом належним чином (а.с.100), з заявами до суду про неможливість розгляду справи у його відсутність не звертався.

Заслухавши позивача, представників сторін, свідка, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються, у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, приходить до висновку про задоволення первісного позову та відмову у задоволенні зустрічного позову з наступних підстав.

За приписами ч.1; 3, ст.47 Конституції України кожен має право на житло. Держава створює умови, за яких кожний громадянин матиме змогу побудувати житло, придбати його у власність або взяти в оренду. Ніхто не може бути примусово позбавлений житла інакше як на підставі закону за рішенням суду.

Як встановлено судом, власником квартири АДРЕСА_1 є відповідач ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про право власності на квартиру серії НОМЕР_1 від 20.06.2001 року (а.с.38).

ОСОБА_2 було призначено опікуном неповнолітнього ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується розпорядженням Харківської районної державної адміністрації м. Києва № 188 від 24.03.1999 року (а.с.10).

ІНФОРМАЦІЯ_3 року, досягши повноліття, ОСОБА_1 продав, а ОСОБА_10 та ОСОБА_11 купили квартиру АДРЕСА_3 , що підтверджується договором купівлі-продажу квартири серії АЕР № 834998, посвідченого державним нотаріусом Вишневої державної нотаріальної контори Київської області Бурлаковою Н.К. (а.с.39).

Листом № 24/20-317 від 22.11.2007 року виконавчий орган Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Головного управління освіти та науки рекомендував ОСОБА_2 . зареєструвати її племінника ОСОБА_1 , який є сиротою та перебував у неї під опікою, за місцем власного проживання для працевлаштування та забезпечення житлом останнього (а.с. 41).

Відповідно до довідки житлово-будівельного кооперативу "Ромашка-4" №190 від 06.09.2016 року ОСОБА_1 з 22.02.2008 року був зареєстрований у квартирі АДРЕСА_1 (а.с.40).

Відповідно до ч.4, ст. 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 03.04.2017 року по справі 753/23594/16-ц встановлено, що ОСОБА_1 з 2011 року по 2016 періодично проживав у спірній квартирі ( АДРЕСА_1 ), в тому числі його речі знаходяться у даній квартирі. Факт непроживання останнього у спірній квартирі не підтвердився (а.с.11-13).

Таким чином, обставини, встановлені в рішенні Дарницького районного суду м. Києва від 03.04.2017 по справі 753/23594/16-ц не оскаржувались сторонами і є такими, що не підлягають доказуванню при розгляді даної справи.

Листом №245 від 19.06.2017 року Управління у справах сім`ї, молоді та спорту Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації повідомило ОСОБА_1, що 14.06.2017 року спеціалістами було проведено соціальне інспектування сім`ї, під час якого з ОСОБА_2 було проведено роз`яснювальну бесіду щодо недопущення вчинення насильства в сім`ї відносно племінника ОСОБА_1 (а.с.5).

Відповідно до висновку Дарницького УП ГУ НП України у м. Києві про результати розгляду звернення громадянина ОСОБА_1 від 06.03.2017 встановлено, що ОСОБА_3 перешкоджав ОСОБА_1 у доступі до кв. АДРЕСА_1 (а.с. 6).

Відповідно до висновку Дарницького УП ГУНП України у м. Києві по зверненню громадянина ОСОБА_1 від 07.07.2017 встановлено, що 14.06.2017 за адресою: АДРЕСА_1 власник квартири ОСОБА_2 , яка являється тіткою ОСОБА_1 , вигнала з квартири останнього та не пускає його (а.с.7).

Відповідно до висновку Дарницького УП ГУНП України у м. Києві про результати розгляду звернення громадянки ОСОБА_2 від 04.10.2017 встановлено, що ОСОБА_2 звернулась з заявою, що 11.09.2017 за адресою: АДРЕСА_1 виник конфлікт на грунті неприязних відносин з її племінником ОСОБА_1 в ході якого останній наніс їй тілесні ушкодження, після чого її було госпіталізовано до БСП з попереднім діагнозом закрита черепно-мозгова травма та садна правої стопи. Також була прийнята заява та пояснення у ОСОБА_1 , який пояснив, що його тітка ОСОБА_2 не впускала його до квартири, де він зареєстрований, після чого почала ображати його та накинулась на нього з кулаками, кинула в нього стільцем, після чого він її штовхнув та залишив місце події (а.с.42).

Відповідно до виписки із медичної карти хворого № 23354 Київської міської клінічної лікарні швидкої медичної допомоги у ОСОБА_2 11.09.2017 встановлений діагноз: закрита черепно-мозгова травма, струс головного мозга, ушиб м`яких тканин (а.с.43).

Суд не може покласти в основу рішення показання свідка ОСОБА_14 , яка пояснила в суді, що є подругою ОСОБА_2 та півтора року назад ОСОБА_2 розповіла свідку, що ОСОБА_1 часто наносить їй тілесні ушкодження. Як ОСОБА_1 бив ОСОБА_2 свідок не бачила, але коли вона прийшла, то ОСОБА_2 лежала на підлозі і в неї були тілесні ушкодження., які саме вказати не може, оскільки вона не бачила будь-яких протиправних дій позивача ОСОБА_1 щодо відповідача ОСОБА_2 , а всі обставини знає зі слів останньої, яка є стороною по справі, а значить зацікавленою особою.

Відповідно до ст.9 ЖК України ніхто не може бути виселений із займаного жилого приміщення або обмежений у праві користування жилим приміщенням інакше як з підстав і в порядку, передбачених законом.

За правилами ст.64 ЖК України члени сім`ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов`язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. Повнолітні члени сім`ї несуть солідарну з наймачем майнову відповідальність за зобов`язаннями, що випливають із зазначеного договору. До членів сім`ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Членами сім`ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство.

Як наголошує ст.116 ЖК України якщо наймач, члени його сім`ї або інші особи, які проживають разом з ним, систематично руйнують чи псують жиле приміщення, або використовують його не за призначенням, або систематичним порушенням правил соціалістичного співжиття роблять неможливим для інших проживання з ними в одній квартирі чи в одному будинку, а заходи запобігання і громадського впливу виявились безрезультатними, виселення винних на вимогу наймодавця або інших заінтересованих осіб провадиться без надання іншого жилого приміщення.

Згідно ст.157 ЖК України членів сім`ї власника жилого будинку (квартири) може бути виселено у випадках, передбачених частиною першою статті 116 цього Кодексу. Виселення провадиться у судовому порядку без надання іншого жилого приміщення.

Як рекомендує п.9 Постанови Пленуму Верховного суду України "Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України" № 2 від 12.04.85 вирішуючи спори про право користування жилим приміщенням осіб, які вселилися до наймача, суд повинен з`ясувати, чи дотриманий встановлений порядок при їх вселенні, зокрема: чи була письмова згода на це всіх членів сім`ї наймача, чи приписані вони в даному жилому приміщенні, чи було це приміщення постійним місцем їх проживання, чи вели вони з наймачем спільне господарство, тривалість часу їх проживання, чи не обумовлювався угодою між цими особами, наймачем і членами сім`ї, що проживають з ним, певний порядок користування жилим приміщенням.

Оцінюючи належність, допустимість, а також достатній зв`язок доказів у їх сукупності, зважаючи на те, що факт законного проживання ОСОБА_1 у спірній квартирі встановлено в рішенні Дарницького районного суду м. Києва від 03.04.2017 по справі 753/23594/16-ц (а.с. 11-13), а вчинення перешкод ОСОБА_2 та ОСОБА_3 останньому у користування жилим приміщенням підтверджується висновками Дарницького УП ГУНП України у м. Києві від 06.03.2017 та 07.07.2017(а.с. 6-7), крім того ОСОБА_1 звертався до Управління у справах сім`ї, молоді та спорту Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації у зв`язку з чим працівники УП провели профілактичну бесіду з ОСОБА_2 щодо насильства в сім`ї (а.с. 5),тому суд вважає необхідним вселити ОСОБА_1 в квартиру АДРЕСА_1 , усунувши йому перешкоди у користуванні нерухомим майном, таким чином, задовольнивши вимоги первісного позову.

Водночас, проаналізувавши зібрані по справі докази, суд приходить до висновку, що зустрічні позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користування квартирою шляхом виселення та зняття з реєстраційного обліку задоволенню не підлягають, оскільки ОСОБА_1 є родичем ОСОБА_2 : вона є його рідною тіткою, а він для неї є племінником, і його дії не підпадають під ознаки ст.116 ст.157 ЖК України, крім того до ОСОБА_1 не застосовувались заходи запобігання та/або громадського впливу, які б виявились безрезультатними.

Керуючись ст. 3, 4, 5, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 17, 43, 49, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 82, 258, 264, 265, 268, 273, 352, 354 ЦПК України, на підставі ст.47 Конституції України, ст.ст. 9, 64, 116, 157 ЖК України, суд

В И Р І Ш И В :

Первісний позов задовольнити.

Вселити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 уродженця м. Києва в квартиру АДРЕСА_1 , усунувши перешкоди у користуванні нерухомим майном.

В задоволенні зустрічного позову ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користування квартирою АДРЕСА_1 шляхом виселення та зняття з реєстраційного обліку відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом 30 днів з дня проголошення вступної та резолютивної частини рішення через Дарницький районний суд м. Києва.

Суддя :