Провадження № 2/754/1977/20
Справа № 735/921/15
У Х В А Л А

Іменем України

19 березня 2020 року м.Київ

Деснянський районний суд м.Києва в складі:

головуючого-судді Скрипки О.І.

при секретарі Моторенко К.О.

за участю відповідача ОСОБА_1

третьої особи ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Києві цивільну справу за позовною заявою Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_2 , Національний Банк України, Публічне акціонерне товариство «Омега Банк», про стягнення заборгованості та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк», третя особа: ОСОБА_2 , про визнання поруки припиненою, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Деснянського районного суду м. Києва знаходиться цивільна справа за позовом ПАТ «Дельта Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ПАТ «Дельта Банк», яка надійшла Верховного Суду на новий судовий розгляд після скасування судового рішення.

З часу надходження даної справи на новий судовий розгляд в жодне судове засідання представник позивача не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений судом належним чином, про що свідчать повідомлення про вручення поштового відправлення. Про причини неявки представник позивача суд не повідомив та не скористався процесуальним правом подати заяву про розгляд справи у його відсутність.

Відповідач та третя особа ОСОБА_2 в судовому засіданні не заперечували проти залишення первісного позову без розгляду. Крім того, відповідач просила залишити її зустрічний позов без розгляду на підставі раніше поданої заяви.

Інші учасники судового розгляду в судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Враховуючи обставини справи, суд вважає можливим провести судове засідання у їх відсутність.

Заслухавши думку відповідача та третьої особи, дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд приходить до наступного.

Згідно ст.44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ч.3 ст.131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Положеннями ч.5 ст.223 ЦПК України встановлено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Окрім цього, відповідно до позиції Верховного суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду, висловленої у відповідній Постанові суду від 22.05.2019 року у справі № 310/12817/13, процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

В рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

У рішенні ЄСПЛ від 03.04.2008 року "Пономарьов проти України" Суд вказав, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Як вбачається з матеріалів справи, представник позивача повторно не з`явився в судове засідання, докази, які мали підтвердити поважні причини неявки представника позивача до суду в матеріалах справи відсутні. Представник позивача не скористався процесуальним правом подати заяву про розгляд справи у його відсутність. В той же час, проведення судового розгляду справи без участі представника позивача суперечить положенням цивільного процесуального законодавства, оскільки позивач в особі свого представника протягом усього часу розгляду справи має право збільшити або зменшити розмір позовних вимог, відмовитися від позову, досягнути примирення, розпоряджаючись своїми правами щодо предмету спору на власний розсуд, а суд при здійсненні правосуддя має сприяти як всебічному і повному з`ясуванню обставин справи, так і здійсненню сторонами їх прав. Суд звертає увагу і на те, що з моменту надходження даної справи на новий судовй розгляд позивач жодним чином не виявляв цікавості щодо стану розгляду даної справи.

Таким чином, з урахуванням наведеного, суд вважає, що даний позов підлягає залишенню без розгляду в зв`язку з повторною неявкою представника позивача в судове засідання.

Також, відповідно до п.5 ч.1 ст.257 КПК України, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Відповідачем ОСОБА_1 подано заяву про залишення її зустрічного позову без розгляду, яку вона підтримала в судовому засіданні та просила задовольнити.

Враховуючи викладене, наявні підстави для залишення зустрічного позову ОСОБА_1 про визнання поруки припиненою без розгляду.

Враховуючи викладене та керуючись ст. стст.ст.44,158, 223,257 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_2 , Національний Банк України, Публічне акціонерне товариство «Омега Банк», про стягнення заборгованості - залишити без розгляду.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк», третя особа: ОСОБА_2 , про визнання поруки припиненою - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручені у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено та підписано 20 березня 2020 року.

Суддя: