Справа № 589/909/20
Провадження № 2/589/871/20
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

18 березня 2020 року

Суддя Шосткинського міськрайонного суду Сумської області Курбанова А.Р., отримавши позовну заяву ОСОБА_1 до казенного підприємства Шосткинський казенний завод «Зірка» про стягнення нарахованої, але невиплаченої заробітної плати і середнього заробітку за час затримки розрахунку,-

ВСТАНОВИВ:

18.03.2020р. позивач звернувся до суду з позовом до казенного підприємства Шосткинський казенний завод «Зірка» про стягнення нарахованої, але невиплаченої заробітної плати і середнього заробітку за час затримки розрахунку.

Ознайомившись з даною позовною заявою, вважаю, що остання підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Право на звернення в суд не є абсолютним і на цьому неодноразово зауважував Європейський суд з прав людини, оскільки певна визначена процедура звернення за захистом свого порушеного, невизнаного або оспорюваного права повинна бути передбачена нормами національного законодавства. І за таких обставин кожна особа, звертаючись до суду із позовом, повинна його (цього порядку) дотримуватися (рішення «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року).

Проте, у порушення пп. 2, 8, 9, 10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява не містить: реєстраційного номеру облікової картки платника податків позивача, ідентифікаційного коду юридичної особи - відповідача, - в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України; відомостей щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви; попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; підтвердження про те, що позивачем не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Крім того, у позові ОСОБА_1 зазначає, що він звільнений від сплати судового збору згідно з п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір».

Дійсно відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються, зокрема, позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Разом з тим, позивачем у позові, крім вимоги про стягнення заробітної плати, висувається й інша вимога, а саме про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, що за своєю правовою природою є спеціальним видом відповідальності роботодавця, спрямованим на захист прав звільнених працівників щодо отримання ними в передбачений законом строк винагороди за виконану роботу, який нараховується у розмірі середнього заробітку та не входить до структури заробітної плати, а тому пільга, передбачена п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», не поширюється на таку вимогу позивача.

Вказана позиція суду узгоджується з висновком щодо застосування цих норм права, наведеним Великою Палатою Верховного Суду у постанові по справі № 910/4518/16 від 30.01.2019р., який підлягає врахуванню відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України.

Стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку є вимогою майнового характеру.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно за пп. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» розмір судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто позивач з урахуванням суми середнього заробітку за час затримки розрахунку, що становить 49864 грн 64 к., мав сплатити 840 грн 80 к. судового збору.

Позовна заява та долучені до неї документи не містять відомостей про сплату позивачем суми судового збору, отже, позивачу необхідно доплатити судовий збір у розмірі 840 грн 80 к.

При цьому, слід звернути увагу позивача, що за наявності підстав для звільнення його від сплати судового збору (крім п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір») останній повинен зазначити про це в своїй заяві про усунення недоліків з посиланням на відповідну норму закону та долучити докази на підтвердження таких обставин. Також суд роз`яснює право на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати за наявності підстав, передбачених ст. 8 Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, наявність вказаних недоліків, за переконанням суду, перешкоджає вирішенню питання про відкриття провадження, та тягне за собою правові наслідки, передбачені ч. 1 ст. 185 ЦПК України, а відтак вказану позовну заяву необхідно залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення вказаних недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до казенного підприємства Шосткинський казенний завод «Зірка» про стягнення нарахованої, але невиплаченої заробітної плати і середнього заробітку за час затримки розрахунку - залишити без руху, надавши заявнику строк для усунення вказаних недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали.

У разі не усунення недоліків у встановлений в ухвалі строк, заява буде вважатися неподаною і повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Шосткинського міськрайонного суду

Сумської області А.Р.Курбанова