Справа № 567/1332/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 березня 2020 року м. Острог

Острозький районний суд Рівненської області у складі:

головуючий суддя - Назарук В.А.

при секретарі - Гічиновська Я.В.

з участю

позивача представника позивача адвоката Петриченко О.Р.

відповідача ОСОБА_1

представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Шминдрук О.Ф.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 в інтересах якого діє ОСОБА_5 , про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини

в с т а н о в и в :

в Острозький районний суд з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 в інтересах якого діє ОСОБА_5 , про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини звернувся ОСОБА_2 . Мотивує свою заяву тим, що у власності його дружини ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебувала частина житлового будинку, що в АДРЕСА_1 , спадщину на яку він не може оформити, так як з поважної причини, а саме відсутності у нього свідоцтва про смерть та свідоцтва про шлюб, пропустив строк на прийняття спадщини.

Відповідач ОСОБА_1 позов не визнала, зазначаючи про те, що наведені позивачем причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті її дочки ОСОБА_6 не є поважними, оскільки не пов`язані з об`єктивними, необхідними та істотними труднощами для позивача для вчинення зазначеної дії, посилаючись на те, що позивач протягом строку на прийняття спадщини до неї з приводу отримання свідоцтва про смерть ОСОБА_6 та свідоцтва про укладення шлюбу не звертався, як і не звернувся з цього приводу до органів, компетентних для видачі повторних свідоцтв та при цьому доказів таких звернень не надав.

Відповідач ОСОБА_3 та представник відповідача ОСОБА_4 - ОСОБА_5 під час підготовчого судового засідання позов не визнали, відзив на позовну заяву не подали.

Ухвалою суду від 16.12.2019 року було відкрито загальне позовне провадження у справі, розпочато підготовче провадження та визначено учасникам справи строки для подання відзиву на позовну заяву.

Ухвалою суду від 22.01.2020 року було залучено до участі у справі в якості співвідповідачів ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , в інтересах якого діє ОСОБА_5 , визначено співвідповідачам строк для подання відзиву на позовну заяву, встановлено строки для подання відповіді на відзив та заперечень, а також витребувано від приватного нотаріуса Острозького районного нотаріального округу Сержанта Б.М. спадкову справу №78/2019 заведену після смерті ОСОБА_6 .

В судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги з підстав, викладених в позовній заяві.

Зазначив, що позивач в шестимісячний строк для прийняття спадщини звернувся до нотаріуса, однак той відмовив в прийнятті заяви про прийняття спадщини, посилаючись на те, що ОСОБА_2 не надав свідоцтво про смерть спадкодавця та свідоцтво про укладення шлюбу зі спадкодавцем, які знаходились в житловому будинку, що в АДРЕСА_1 , доступу до якого він не мав, а ОСОБА_1 відмовилась надати йому зазначені документи, що змусило його в жовтні 2019 року звернутися до органу реєстрації актів цивільного стану для отримання повторних свідоцтв.

Пояснив, що для виконання ухвали суду про усунення недоліків позовної заяви позивач повторно звернувся до нотаріуса і лише 06.12.2019 року отримав постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії.

Додатково зазначив, що позивач проживає в м.Здолбунів і у зв`язку з цим мав труднощі доїзду в м.Острог для подання заяви про прийняття спадщини.

Відповідач ОСОБА_1 в судовому засіданні пояснила, що з позивачем в неї були добрі стосунки і він до неї з приводу отримання свідоцтва про смерть дочки та їх свідоцтва про укладення шлюбу не звертався.

Зазначила, що у позивача на той час були наявні ключі від житлового будинку, що знаходиться в АДРЕСА_1 , де також знаходились предмети його одягу і він міг самостійно зайти в зазначений будинок, де зберігались свідоцтво про смерть дочки та їх свідоцтва про укладення шлюбу. Стверджує, що сам він до неї з цього приводу не звертався.

Представник відповідача в судовому засіданні зазначила, що позивач не надав суду доказів того, що не міг отримати у відповідача свідоцтво про смерть ОСОБА_6 та їх свідоцтво про шлюб та пояснила, що позивач міг подати заяву про прийняття спадщини і за місцем проживання.

Суд, вислухавши пояснення сторін, повно та всебічно дослідивши наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності та взаємозв`язку, вважає встановленими наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

В судовому засіданні з матеріалів спадкової справи №78/2019, заведеної після смерті ОСОБА_6 встановлено, що ОСОБА_6 , як спадкоємець за заповітом після смерті свого батька ОСОБА_7 , була власником 3/8 часток житлового будинку з надвірними будівлями, який знаходиться в АДРЕСА_1 .

Водночас, зі свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 встановлено, що ОСОБА_6 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 та на день смерті була зареєстрована за місцем проживання і проживала в АДРЕСА_1 (довідки Верхівської сільської ради Острозького району №483 від 24.10.2019, №282 від 09.09.2019).

Згідно зі ст.1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав і обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права і обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті, за виключенням тих прав і обов`язків, що зазначені у статті 1219 ЦК України (статті 1218, 1231 ЦК України).

Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина друга статті 1220 ЦК України).

Таким чином, в суді встановлено, що 16 березня 2019 року, відповідно до ст.1220 ЦК України, відкрилась спадщина спадкодавця ОСОБА_6 , строк прийняття якої, відповідно до ст.1270 ЦК України закінчився 16 вересня 2019 року.

Відповідно до свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_2 , свідоцтв про народження серії НОМЕР_3 , серії НОМЕР_4 , серії НОМЕР_5 , витягів з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб, свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_6 встановлено, що позивач був чоловіком ОСОБА_6 , відповідач ОСОБА_1 є її матір`ю, а відповідачі ОСОБА_4 та ОСОБА_3 є її дітьми.

Відповідно до ст.1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

В судовому засіданні з матеріалів спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_6 встановлено, що заповітів від імені ОСОБА_6 не складалось, а отже спадкування після її смерті здійснюється за законом.

За правилами ст.1261 ЦУ України (перша черга спадкоємців за законом) позивач ОСОБА_2 та відповідачі ОСОБА_1 , ОСОБА_4 та ОСОБА_3 є спадкоємцями першої черги після смерті ОСОБА_6 .

Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (частина перша статті 1268 ЦК України).

Дії, які свідчать про прийняття спадщини спадкоємцем, визначені у частинах 3, 4 ст.1268, ст.1269 ЦК України.

Так, згідно із частиною третьою статті 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Відповідно до ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

В судовому засіданні з матеріалів спадкової справи №78/2019, заведеної після смерті ОСОБА_6 встановлено, що 10.09.2019 року відповідачі ОСОБА_1 , ОСОБА_4 та ОСОБА_3 подали до приватного нотаріуса Острозького районного нотаріального округу Сержант Б.М. заяви про прийняття спадщини померлої ОСОБА_6 і того ж дня зазначеним нотаріусом було заведено спадкову справу №78/2019.

Оскільки такі заяви ними були подані протягом шести місяців з часу смерті ОСОБА_6 , то зазначені спадкоємці є такими, що прийняли спадщину зазначеного спадкодавця.

Відповідно до ч.1 ст.1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину.

Частиною першою статті 1297 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Відповідно до спадкової справи №78/2019, заведеної після смерті ОСОБА_6 встановлено, що 21.10.2019 року приватним нотаріусом Острозького районного нотаріального округу Сержант Б.М. було видано свідоцтво про право на спадщину за законом відповідно до якого відповідачі, як спадкоємці ОСОБА_6 отримали у власність по 1/3 частці в належних ОСОБА_6 3/8 частках житлового будинку з надвірними будівлями, що в АДРЕСА_1 .

З матеріалів спадкової справи вбачається, що 06.12.2019 року до приватного нотаріуса Острозького районного нотаріального округу Сержант Б.М. з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину звернувся ОСОБА_2 і цього ж дня нотаріусом, шляхом складення відповідної постанови, йому було відмовлено у вчиненні зазначеної нотаріальної дії з посиланням на те, що оскільки ОСОБА_2 на момент смерті спадкодавця постійно зі спадкодавцем не проживав, заяву про прийняття спадщини на протязі встановленого законом строку не подавав, то він вважається таким, що пропустив строк для прийняття спадщини.

відповідно до ст.1968, 1969 ЦК України ОСОБА_2 є таким, що пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини ОСОБА_6 .

Частиною 3 ст. 1272 ЦК України визначено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цієї дії.

З позовної заяви та пояснень представника позивача в судовому засіданні встановлено, що підставою для визначення позивачу додаткового строку достатнього для подання заяви про прийняття спадщини вони вважають відсутність у позивача свідоцтва про смерть ОСОБА_6 та свідоцтва про їх шлюб, яка пов`язана з тим, що ОСОБА_1 відмовилась надати йому зазначені документи.

Окремо представник позивача зазначив, що позивач проживає в м.Здолбунів і у зв`язку з цим мав труднощі доїзду в м.Острог для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п.3.11 Глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України №296/5 від 22.02.2012 року, заява про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття підлягає реєстрації у Книзі обліку і реєстрації спадкових справ у день надходження, а у разі надходження такого документа поштою він підлягає також реєстрації у Журналі реєстрації вхідних документів.

З зазначеної норми вбачається, що для подання заяви про прийняття спадщини позивачу було достатньо особисто подати свою письмову заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори або навіть надіслати свою письмову заяву поштою, що спростовує доводи позивача про те, що зазначену заяву він не зміг подати із-за відсутності свідоцтва про смерть ОСОБА_6 та свідоцтва про їх шлюб, чого зазначеним Порядком на даній стадії не вимагається.

Зазначеною нормою спростовуються і доводи представника позивача щодо наявності у позивача труднощів доїзду в м.Острог для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини. При цьому, судом враховується і те, що загальновідомим, тобто таким, що відповідно до ч.2 ст.82 ЦПК України не потребує доказування, є факт незначної відстані (в межах 30 км) між місцем проживання позивача та м.Острог Рівненської області.

Звертаючись до суду з позовом про визначення додаткового строку достатнього для подання заяви про прийняття спадщини ОСОБА_2 підставою для визначення йому такого строку вважає відсутність у позивача свідоцтва про смерть ОСОБА_6 та свідоцтва про їх шлюб, яка пов`язана з тим, що ОСОБА_1 відмовилась надати йому зазначені документи, що остання в судовому засіданні заперечила.

Розглядаючи справу, суд забезпечив сторонам рівні можливості щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч.1 ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які данні, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи, а частиною 2 зазначеної статті визначено, що ці данні встановлюються письмовими, речовими і електронними доказами, висновками експертів, показаннями свідків.

Частиною 1 ст.81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, установлених цим Кодексом.

З досліджених в судовому засіданні доказів судом не встановлено, що в строк для прийняття спадщини позивач звертався до ОСОБА_1 з проханням передати йому зазначені документи, як і не встановлено, що в цей строк він звертався до нотаріуса з відповідною заявою, а отже позов і в цій частині є недоведеним.

В судовому засіданні встановлено, що в позивача в період з 16.03.2019 року по 16.09.2019 року не було жодних об`єктивних, непереборних та істотних труднощів для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_6 , а тому в позові слід відмовити.

На підставі ст.1222, 1223, 1261, 1270, 1272 ЦК України, керуючись ст.5, 12, 13, 211, 258, 263-265, 273 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

в позові ОСОБА_2 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 , фактичне місце проживання: АДРЕСА_3 , паспорт НОМЕР_7 , виданий 08.10.2001 року Рівненським РВ УМВС України в Рівненській області) до ОСОБА_1 ( зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_8 ), ОСОБА_3 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_4 , РНОКПП НОМЕР_9 ), ОСОБА_4 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_4 , РНОКПП НОМЕР_10 ) про визначення додаткового строку достатнього для подання заяви про прийняття спадщини відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Рівненського апеляційного суду через Острозький районний суд протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 20.03.2020.

Суддя Острозького районного судуНазарук В.А.