"18" березня 2020 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:
головуючого судді - Чех Н.А.
за участі секретаря судового засідання - Кузьменко А.М.,
розглянувши у порядку загального позовного провадження в м. Києві справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,
Позивач звернулась до суду із позовною заявою про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням посилаючись на те, що квартира АДРЕСА_1 належить на праві власності їй, та ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 . Відповідач по справі був зареєстрований у спірній квартирі з 19.04.2005 року, як її (позивача) чоловік. З 2007 року відповідач не проживає у квартирі, жодних його речей не має, витрат по утриманню житла не несе. На момент подачі позовної заяви, в провадженні Дніпровського районного суду м. Києва перебуває справи про розірвання шлюбу з відповідачем.
До суду позивач не з`явилась, представник позивача подав заяву про розгляд справи без його присутності, позов підтримав, просив його задовольнити. У разі неявки відповідача до суду не заперечував щодо заочного порядку розгляду справи.
До суду відповідач не з`явився, про день, час та місце слухання справи сповіщався згідно цивільного процесуального права, заяв про розгляд справи за його відсутності, відзив на позов, до суду не подавав. Враховуючи відсутність в судовому засіданні відповідача, відсутність заяви про розгляд справи у його відсутність, чи відкладення розгляду справи з поважних причин, відзиву на позов, суд вважає за можливе прийняти рішення по суті спору без присутності відповідача, по доказам наданим до матеріалів справи.
До суду треті особи не з`явились, подали заяви про розгляд справи без їх присутності, підтвердили, що відповідач у спірній квартирі не проживає з 2007 року.
В суді були допитані свідки - ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , які підтвердили, що відповідач у спірній квартирі не проживає тривалий час.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.
Даний позов зареєстровано в Дніпровському районному суді м. Києва 22.10.2019 року.
22.10.2019 року проведено автоматизований розподіл судової справи між суддями.
Згідно ухвали суду від 11.11.2019 року у даній справі відкрито провадження, справа призначена до підготовчого засідання.
Ухвалою від 18.12.2020 року підготовче провадження закрито, справа призначена до судового розгляду.
По даній справі відповідач неодноразово викликався до суду за повідомленою позивачем адресою, однак жодного разу до суду не з`явився.
В суді встановлено, що 11.11.2003 року Дніпровською районною державною адміністрацією м. Києва видано Свідоцтво про право власності на житло, згідно якого власниками квартири АДРЕСА_1 , є ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .
Встановлено, що у спірній квартирі зареєстровано п`ять осіб, одним з яких є відповідач по справі.
Відповідач, на момент реєстрації у квартирі був чоловіком позивача.
З актів від 02.10.2019 року, 07.10.2019 року та 09.10.2019 року підписаних сусідами сторін, та засвідчених ЖЕД № 411, слідує, що ОСОБА_2 у квартирі АДРЕСА_1 не проживає більше року.
Відповідно до ч. 2 ст. 386 Цивільного кодексу України, власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню.
Відповідно до ч. 1 ст. 319 Цивільного кодексу України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
Відповідно до ст. 391 Цивільного кодексу України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.
Відповідно до ст. 405 ЦК України член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
По даній справі встановлено, що відповідач в спірній квартирі не проживає. Відсутні і будь-які дані щодо не проживання відповідача в спірній квартирі з поважних причин чи щодо чинення перешкод в її проживанні. Будь-яких доказів на спростування доводів позивача, відповідач до суду не надав.
Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.
Відповідач до суду не з`явився, та не скористався процесуальним правом висловити свої заперечення на позов та надати докази.
На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 2, 4, 12, 13, 15, 76-78, 81, 137, 258, 259, 264, 265, 273, 280-284, 289, 354, 355 ЦПК України, суд,
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням - задовольнити.
Визнати ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) таким, що втратив право користування жилим приміщенням - квартирою АДРЕСА_1 .
Апеляційна скарга на заочне рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до суду апеляційної інстанції. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яка подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом встановлених строків не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Дата складання повного судового рішення - 18.03.2020 року.
Суддя: