ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/2856/20
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
"19" лютого 2020 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді Мицик Ю.С.
при секретарі Пугач Д.С.
за участю сторін не з`явилися,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості,-
В червні 2019 року позивач ОСОБА_1 звернувся до Дарницького районного суду м. Києва з позовом до відповідача ОСОБА_2 , в якому просив суд: стягнути з відповідача на свою користь суму заборгованості за договором позики від 05.02.2019 (далі по тексту - договір позики) в розмірі 54 000 грн. та пеню за несвоєчасне виконання зобов`язання в сумі 5564 грн. 22 коп.
Свої позовні вимоги позивач обґрунтовував тим, що 05.02.2019 між сторонами було укладено договір про надання безпроцентної позики, за яким відповідач (Позичальник) отримав від позивача (Позикодавця) у власність гроші в сумі 54 000, 00 (п`ятдесят чотири тисячі) грн., строком до 05.03.2019.
05.02.2019 відповідачем було надано розписку, яка підтверджує отримання у позику від позивача коштів в розмірі 54 000, 00 грн. Однак, у строк обумовлений договором відповідач кошти в добровільному порядку не повернув, у зв`язку з чим, з метою захисту порушеного права позивач вимушений був звернутись до суду з вказаним позовом. П. 8 вказаного договору позики передбачено, що при простроченні повернення позики (її частини) Позичальник сплачує пеню в розмірі подвійної облікової ставки НБУ за кожен день прострочки від суми неповернутої позики. А тому просив стягнути з відповідача пеню за несвоєчасне виконання грошового зобов`язання у розмірі 5 564, 22 грн. та судові витрати.
Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 05.07.2019 відкрито провадження по справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.
До судового засідання представник позивача подала на адресу суду клопотання, в якому просила суд проводити розгляд справи за відсутності сторони позивача, заявлені позовні вимоги сторона підтримує в повному обсязі, з підстав, зазначених в позові, не заперечує проти заочного розгляду справи.
Відповідач, про час і місце судового розгляду оповіщався у встановленому законом порядку, за місцем своєї реєстрації, у судове засідання не з`явився, про поважність причин неявки суду не повідомив та не просив розглядати справу у його відсутність, свого представника до суду не направив, у встановлений судом в ухвалі про відкриття провадження строк, відповідач відзив на позов не подавав.
Оскільки, сторона позивача не заперечувала проти проведення заочного розгляду справи і відповідно до ст. ст. 223, 280 ЦПК України суд постановив ухвалу про заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів.
Суд, розглянувши подані документи, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до ст. 1046 ЦК України, за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів ( суму позики ) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості.
Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками.
Згідно ст. 525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.
Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання повинні виконуватися належним чином відповідно до умов договору, вимог кодексу, актів законодавства, а при відсутності таких вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Відповідно до ч. 2, 3 ст. 545 ЦК України якщо боржник видав кредиторові борговий документ, кредитор, приймаючи виконання зобов`язання, повинен повернути його боржникові. У разі неможливості повернення боргового документа кредитор повинен вказати про це у розписці, яку він видає.
Наявність боргового документа у боржника підтверджує виконання ним свого обов`язку.
Як вбачається з матеріалів справи і це встановлено судом, що 05.02.2019 між сторонами було укладено договір про надання безпроцентної позики, за яким відповідач (Позичальник) отримав від позивача (Позикодавця) у власність гроші в сумі 54 000, 0 (п`ятдесят чотири тисячі) грн.
Сторони за цим договором домовилися про те, що:
а) договір є безпроцентним;
б) позичальник підтверджує факт одержання ним від Позикодавця позики шляхом надання розписки (п.4 Договору позики);
в) позика повертається Позичальником Позикодавцю в строк до 05.03.2019 (п. 5 Договору позики);
г) позика вважається повернутою в момент передачі Позичальником відповідних грошових коштів Позикодавцю (п. 6 Договору позики).
05.02.2019 відповідачем було надано розписку, яка підтверджує отримання у позику від позивача коштів в розмірі 54 000, 00 грн. За домовленістю сторін позика є безпроцентною.
В судовому засіданні знайшов підтвердження той факт, що відповідач свої зобов`язання за договором позики не виконав в повному обсязі, сума позики, яка залишається неповернутою становить 54 000 грн., а тому оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку, що з відповідача на користь позивача підлягає стягненню ця сума заборгованості.
Статтею 610 ЦК України передбачено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
За змістом ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; зміна умов зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди.
Відповідно до ч. 1 ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором.
Відповідно положень до статті 550 ЦК право на неустойку виникає незалежно від наявності у кредитора збитків, завданих невиконанням або неналежним виконанням зобов`язання.
П. 8 Договору позики передбачено, що при простроченні повернення позики (її частини) Позичальник сплачує пеню в розмірі подвійної облікової ставки НБУ за кожен день прострочення від суми неповернутої позики.
Таким чином, пеня за несвоєчасне виконання грошового зобов`язання становить 5 564 грн. 22 коп., яка підлягає стягненню з відповідача на користь позивача.
Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Статтею 76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Отже, в силу вимог ст.ст.76-81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести належними та допустимими доказами ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.
З огляду на те, що відповідачем вимоги позову не спростовані, суд приходить до висновку, що позов слід задовольнити у повному обсязі і стягнути з відповідача на користь позивача борг у сумі 59 564 грн. 22 коп.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в розмірі 768 грн. 40 коп.
Керуючись ст.ст. ст. 4, 5, 12, 13, 76-81, 89, 133, 141, 223, 258, 259, 263-265, 268, 280, 282, 352, 354, 355 ЦПК України; ст.ст. 525, 526, 545, 610, 612, 1046, 1048, 1050 ЦК України, суд, -
Позов ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 ) про стягнення заборгованості - задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 суму заборгованості за договором позики від 05.02.2019 у розмірі 59 564 грн. 22 коп.; судовий збір у розмірі 768 грн. 40 коп.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

СУДДЯ: МИЦИК Ю.С.