печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 березня 2020 року суддя Печерського районного суду м. Києва, Григоренко І.В., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Держави Україна в особі Державної казначейської служби України про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до суду з позовом до Держави Україна в особі Державної казначейської служби України (далі - відповідач, ДКСУ), в якому просить стягнути з відповідача на його користь майнову шкоду в розмірі 103, 76 грн. та моральну шкоду в розмірі 250 000,00 грн.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 09.09.2019 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху, оскільки вона не відповідала вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України та позивачу було роз`яснено право протягом десяти днів з дня отримання ухвали суду усунути виявлені недоліки, шляхом подання заяви з додержанням вимог, встановлених ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Вищевказана ухвала одержана позивачем 16.03.2020 року та на її виконання 23.03.2020 року позивачем подано клопотання про звільнення від сплати судового збору, яке обґрунтоване скрутним матеріальним становищем позивача.

Вивчивши клопотання ОСОБА_1 про звільнення його від сплати судового збору, суд дійшов наступних висновків.

Згідно ч. 2 ст. 133 ЦПК України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Як визначено у ч.ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до п. 1 ч. 1 та ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умови, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, підставою для відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судових витрат, пов`язаних із розглядом справи, чи зменшення їх розміру являється майновий стан сторони, який позбавляє її можливості здійснити оплату судового збору у визначеному Законом розмірі при зверненні з позовом до суду.

Так, в обґрунтування підстав звільнення від сплати судового збору ОСОБА_1 посилається на скрутне матеріальне становище.

Згідно довідки Залізничного відділу соціального захисту Департаменту гуманітарної політики Управління соціального захисту Львівської міської ради від 20.11.2019 року № 2899, сукупний дохід ОСОБА_1 за період з травня 2019 року по жовтень 2019 року становить 1869,52 грн.

Разом з тим, позивачем не надано доказів розміру його річного доходу за попередній календарний рік (2018 рік), відтак, враховуючи відсутність доказів, що розмір судового збору, який необхідно сплатити позивачу за подання позовної заяви, перевищує 5 відсотків розміру його річного доходу за попередній календарний рік, суд позбавлений можливості вирішити питання про звільнення позивача від сплати судового збору за подання позову до Держави Україна в особі Державної казначейської служби України про відшкодування матеріальної та моральної шкоди задоволенню не підлягає.

Крім того, суд зазначає, що позивачем також не усунуто інші недоліки позовної заяви, визначені ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 09.09.2019 року.

Отже, позивачу необхідно усунути недоліки позовної заяви, визначені ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 09.09.2019 року, сплатити судовий збір або та надати докази звільнення від сплати судового збору, визначені чинним законодавством; подати позовну заяву в новій редакції разом із копіями заяви та долученими до неї документами відповідно до кількості учасників справи.

Частиною 1 статті 185 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 2 ст. 185 ЦПК України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Згідно до ч. 2 ст. 127 ЦПК України, встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне продовжити позивачеві строк для усунення недоліків позовної заяви на 10 днів з моменту отримання копії даної ухвали суду.

На підставі викладеного, керуючись, ст.ст. 127, 175, 177, 185, 260, 352-354 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

У Х В А Л И В:

Продовжити строк на усунення недоліків позовної заяви ОСОБА_1 до Держави Україна в особі Державної казначейської служби України про відшкодування матеріальної та моральної шкоди.

Роз`яснити позивачу право протягом десяти днів з дня отримання ухвали суду усунути виявлені недоліки, шляхом подання позовної заяви з додержанням вимог, встановлених ст.ст. 175,177 Цивільного процесуального кодексу України.

Якщо у встановлений строк виявлені недоліку не будуть усунуті, позовна заява буде вважатись неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СуддяІ.В. Григоренко