№ провадження 2/646/1203/2020
Справа № 646/1286/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18.03.20 року м. Харків

Суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова Білінська О.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Червонозаводського районного суду м. Харкова з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, який зареєстрований 10.01.2014 року нотаріусом м. Нордюрланд, окружним судом Нордюрланд Королівства Норвегії.

Ухвалою судді Червонозаводського районного суду м. Харкова від 02.03.2020 року позовну заяву ОСОБА_1 було залишено без руху, позивачу надано строк для усунення недоліків позовної заяви п`ять днів з дня вручення цієї ухвали.

В ухвалі суду від 02.03.2020 року було не тільки зазначено недоліки позовної заяви з посиланням на відповідні положення законодавства України, а й окремо зазначено конкретні способи усунення вказаних недоліків, а саме:

-згідно п. 2 ч.3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

- згідно п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

- всупереч вимог п.6 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява не містить відомостей про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися.

- відповідно до п.7 ч.3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися. Вказане підтвердження у позовній заяві відсутнє.

Крім того, у відповідності до ч.6 ст.187 ЦПК України, Червонозаводським районним судом м. Харкова було надіслано запит щодо підтвердження зареєстрованого місця проживання відповідача ОСОБА_2 , за адресою вказаною в позові: АДРЕСА_1 . Згідно з даними Реєстру територіальної громади міста Харкова, відомості відносно ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у Реєстрі територіальної громади міста Харкова відсутні.

Позивачем в позовній заяві зазначено останнє відоме їй місце проживання відповідача за адресою: АДРЕСА_1 .

Проте, згідно паспорта № НОМЕР_1 , місце народження відповідача ОСОБА_2 вказане як Берген, Норвегія, реєстрація шлюбу проведена у державного нотаріуса у Нордхорланд, окружний суд ОСОБА_3 , а з наданих позивачем доказів не підтверджується те, що останнє відоме місце проживання відповідача - АДРЕСА_1 .

Тобто, з поданої позовної заяви та доданих документів встановити зареєстроване чи останнє відоме місце проживання (перебування) відповідача ОСОБА_2 не вбачається можливим. Позивачем не надано відповідної інформації та доказів, що відповідач дійсно проживав за вказаною в позові адресою: АДРЕСА_1 , а також не вказане зареєстроване місце проживання відповідача.

-згідно п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зміст позовних вимог. Позивач просить суд розірвати шлюб, укладений у м. "Нордюрланд", згідно перекладу витягу з реєстру шлюбів, шлюб зареєстрований у м. "Нордхордланд".

Крім того, посилаючись у позовній заяві на те, що сторони проживали разом за вищевказаною адресою влітку 2019, позивач зазначив, що до позову додано фотозображення на підтвердження вказаного, однак, в додатках вони відсутні.

Таким чином, судом було вжито необхідних заходів для реалізації права позивача на звернення до суду в порядку, визначеному ЦПК України, та роз`яснення дій, які необхідно вчинити для усунення недоліків позовної заяви та відкриття провадження у справі. Так, крім недоліків позовної заяви, судом в ухвалі від 02.03.2020 року були зазначені конкретні способи їх усунення. Також в ухвалі від 02.03.2020 року позивачу були роз`яснені наслідки у вигляді повернення позовної заяви, якщо недоліки усунуті не будуть.

До суду від позивача надійшла заява про усунення недоліків, в якій позивач частково усунув недоліки, а саме: не зазначив зареєстроване місце проживання відповідача ОСОБА_2 . Також, позивачем не надано відповідної інформації та доказів, що відповідач дійсно проживав за вказаною в позові адресою: АДРЕСА_1 .

На підтвердження проживання відповідача у м. Харкові позивачем надано :

-постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі від 26.09.2019.

-квитанцію про сплату штрафу,

-договір оренди транспортного засобу № 48055902, однак вказані копії документів не є доказами, що відповідач дійсно проживав за вказаною в позові адресою.

Так, згідно ст.27 ЦПК України, позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Відповідно до ст. 28 ч.2 чинного ЦПК України, позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Правила реєстрації місця проживання/перебування або зняття з реєстрації місця проживання особи затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 2 березня 2016 р. № 207.

Згідно п.3, п.4 вказаних Правил: реєстрація/зняття з реєстрації місця проживання/перебування здійснюється виконавчим органом сільської, селищної або міської ради) на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці, на яку поширюються повноваження відповідної сільської, селищної або міської ради. Громадянин України, а також іноземець чи особа без громадянства, які постійно або тимчасово проживають в Україні, зобов`язані протягом 30 календарних днів після зняття з реєстрації місця проживання та прибуття до нового місця проживання зареєструвати своє місце проживання. Реєстрація місця проживання/перебування або зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється в день подання особою або її представником документів. Реєстрація місця проживання за заявою особи може бути здійснена одночасно із зняттям з попереднього місця проживання.

Відповідно до Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» громадянин України, а також іноземець чи особа без громадянства, які постійно або тимчасово проживають в Україні, зобов`язані протягом тридцяти календарних днів після зняття з реєстрації місця проживання та прибуття до нового місця проживання зареєструвати своє місце проживання.

Крім того, абзацом 7 частини 1 статті 3 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» визначено, що довідка про реєстрацію місця проживання або місця перебування це документ, який видається органом реєстрації особі за її вимогою та підтверджує реєстрацію місця проживання або місця перебування особи.

Згідно із ч.2 статті 10 ЦПК України, суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Відповідно до ч.1 ст. 498 ЦПК України , у разі якщо в процесі розгляду справи суду необхідно вручити документи, отримати докази, провести окремі процесуальні дії на території іншої держави, суд України може звернутися з відповідним судовим дорученням до іноземного суду або іншого компетентного органу іноземної держави (далі - іноземний суд) у порядку, встановленому цим Кодексом або міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України.

Згідно із ч.1 ст. 80 Закону України «Про міжнародне приватне право», у разі якщо при розгляді справи з іноземним елементом у суду виникне необхідність у врученні документів або отриманні доказів, у проведенні окремих процесуальних дій за кордоном, суд може направити відповідне доручення компетентному органу іноземної держави в порядку, встановленому процесуальним законом України або міжнародним договором України.

Відповідно до п. 2.1 , п.2.1.1. Інструкції про порядок виконання міжнародних договорів з питань надання правової допомоги в цивільних справах щодо вручення документів, отримання доказів та визнання і виконання судових рішень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України, Державної судової адміністрації України 27.06.2008 № 1092/5/54, у разі, якщо при розгляді цивільної справи в суду України виникне необхідність у врученні документів або отриманні доказів, у проведенні окремих процесуальних дій за кордоном, суд України складає доручення про надання правової допомоги за кордоном. Доручення складається судом України, який розглядає цивільну справу, і повинно містити інформацію та документи, передбачені міжнародним договором України. Доручення адресується компетентному суду запитуваної держави.

Відповідно до ст.2 Конвенції про вручення за кордоном судових та позасудових документів у цивільних або комерційних справах, кожна Договірна Держава призначає Центральний Орган, обов`язком якого є отримання прохань про вручення документів, що виходять від інших Договірних Держав.

Відповідно до ст. 3 цієї Конвенції, орган влади чи судовий працівник, компетентний, відповідно до права запитуючої Держави, направляють Центральному органу запитуваної Держави прохання згідно з формуляром, що додається до цієї Конвенції, без потреби легалізації або виконання інших аналогічних формальностей. До прохання додається документ, що підлягає врученню, або його копія. Прохання і документ надаються в двох примірниках. Всупереч вказаних вимог, в заяві про усунення недоліків відсутнє підтвердження місце реєстрації відповідача.

Таким чином, позивачем вимоги ЦПК України та ухвали суду від 02.03.2020 року не виконані, недоліки позовної заяви не усунені.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи, що позивач не усунув недоліки позовної заяви у встановлений судом строк, суд приходить до висновку щодо наявності підстав для повернення позовної заяви. Одночасно суд враховує, що повернення позовної заяви не перешкоджає можливості повторного звернення позивача з вказаним позовом до суду.

Керуючись ст. 175-176, 185, 258-261, 353-354 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу -повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Червонозаводський районний суд м. Харкова протягом п`ятнадцяти днів з дня складення ухвали. Учасник справи, якому ухвалу суду не було вручено у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 Цивільного процесуального кодексу України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Cуддя Білінська О.В.