Постанова

Іменем України

19 березня 2020 року

м. Київ

справа №385/432/19

провадження №61-17402св19

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду:

Висоцької В. С. (суддя-доповідач), Литвиненко І. В., Фаловської І. М.

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - комунальний заклад «Гайворонська центральна районна лікарня»,

розглянув у попередньому судовому засіданні в порядку письмового провадження касаційну скаргу комунального закладу «Гайворонська центральна районна лікарня» на постанову Кропивницького апеляційного суду від 22 серпня 2019 року у складі колегії суддів Голованя А. М., Дьомич Л. М., Єгорової С. М.,

ОПИСОВА ЧАСТИНА

Короткий зміст позовних вимог

У березні 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до комунального закладу «Гайворонська центральна районна лікарня» (далі - КЗ «Гайворонська ЦРЛ», в якому просила визнати незаконним та скасувати наказ голови комісії з реорганізації КЗ «Гайворонська ЦРЛ» № 1 від 06 березня 2019 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 », яким їй оголошено догану.

Позов мотивовано тим, що позивач працює головним бухгалтером КЗ «Гайворонська ЦРЛ» з 01 лютого 2018 року.

Наказом голови комісії з реорганізації КЗ «Гайворонська ЦРЛ» № 1 від 06 березня 2019 року позивачу оголошено догану у зв`язку з тим, що 14 лютого 2019 року вона подала головному лікарю КЗ «Гайворонська ЦРЛ» на затвердження звіт (по паливно-мастильним матеріалам), який готувала її підлегла ОСОБА_2 , датований 18 серпня 2018 року, термін подачі якого сплив 18 вересня 2018 року, щодо дій підлеглих будь-яких виправданих документів не надала. Надати письмове пояснення відмовилась. Своїми діями ОСОБА_1 порушила статтю 4 посадової інструкції головного бухгалтера.

Позивач вважає вказаний наказ незаконним, оскільки в оскаржуваному наказі не зазначено конкретних фактів неналежного виконання нею посадових обов`язків, не вказано суть порушення статті 4 посадової інструкції головного бухгалтера.

Наказ підписаний особою, повноваження якої повинні бути додатково підтвердженні у зв`язку із станом ліквідації комунального закладу. Разом з тим, посилання на відповідні положення у наказі відсутні.

Крім того, наказ про притягнення її до дисциплінарної відповідальності постановлений за межами строку притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності.

У наказі безпідставно зазначено, що позивач відмовилась від дачі письмового пояснення, оскільки надати пояснення їй не пропонувалось.

Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій

Рішенням Гайворонського районного суду Кіровоградської області від 31 травня 2019 року у складі судді Панасюка І. В. у задоволенні позову відмовлено.

Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що ОСОБА_1 обґрунтовано притягнута до дисциплінарної відповідальності, оскільки 31 серпня 2018 року, нею, як головним бухгалтером лікарні, було сформовано та подано в електронному вигляді звіт (по паливно-мастильним матеріалам) без затвердження керівником (головним лікарем) актів на списання палива № 333, № 334.

Дисциплінарне стягнення застосовано в межах строків, передбачених статтею 148 КЗпП України, оскільки порушення виявлено 14 лютого 2019 року, а догану було оголошено 06 березня 2019 року.

Постановою Кропивницького апеляційного суду від 22 серпня 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено. Рішення суду першої інстанції скасовано з ухваленням нового рішення про задоволення позову.

Визнано незаконним та скасовано наказ голови комісії з реорганізації КЗ «Гайворонська ЦРЛ» № 1 від 06 березня 2019 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 ».

Стягнуто з КЗ «Гайворонська ЦРЛ» на користь ОСОБА_1 1921 грн сплаченого судового збору.

Постанова апеляційного суду мотивовано тим, що з часу вчинення дисциплінарного проступку - серпень 2018 року та дати притягнення до дисциплінарної відповідальності - 06.03.2019 сплило більше шести місяців.

Таким чином, незважаючи, що про допущене ОСОБА_1 порушення адміністрації комунального закладу стало відомо тільки 14 лютого 2019 року, дисциплінарне стягнення згідно зі статтею 148 КЗпП України не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку.

За таких обставин, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що наказ №1 від 06 березня 2019 року про оголошення ОСОБА_1 догани винесено поза межами притягнення до дисциплінарної відповідальності, тобто з порушенням вимог закону, що є підставою для його скасування.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

У касаційній скарзі КЗ «Гайворонська ЦРЛ», посилаючись на порушення апеляційним судом норм матеріального та процесуального права, просить скасувати прийняту цим судом постанову та залишити в силі рішення суду першої інстанції.

Узагальнені доводи особи, яка подала касаційну скаргу

Касаційна скарга мотивована тим, що апеляційним судом неправильно встановлено фактичні обставини справи та не враховано, що позивач вчинила порушення, які стосувались лише тих обов`язків, які є складовими її посадової інструкції та Галузевих правил внутрішнього трудового розпорядку для працівників закладів, установ, організацій та підприємств системи охорони здоров`я України, затверджених наказом Міністерства охорони здоров`я України від 18.12.2000 року № 204-о, а саме: звіт за використання паливно-мастильних матеріалів у вересні 2018 року надано на підпис головному лікарю лише у лютому 2019 року, замість жовтня 2018 року, без будь-яких пояснень. На пропозицію головного лікаря написати пояснення, також відмовилась, про що складено акт.

Позивачем не дотримано виконання пункту 6 розділу 4 посадової інструкції, не проконтрольовано порядок списання паливно-мастильних матеріалів, які здійснювала її підлегла бухгалтер ОСОБА_3 , що призвело до подання електронного звіту без належно оформлених документів, відповідно до Інструкції про складання типових форм обліку та списання запасів бюджетних установ, затвердженої Наказом №130 Державного казначейства У країни від 18 грудня 2000 року.

Дисциплінарне стягнення до ОСОБА_1 застосовано в межах строків, передбачених статтею 148 КЗпП України, оскільки порушення виявлено 14 лютого 2019 року при подачі на затвердження звітних актів по паливно-мастильним матеріалам та на протязі місяця з дати виявлення до ОСОБА_1 , а саме 06 березня 2019 року застосовано заходи дисциплінарного впливу - оголошено догану.

Відзив на касаційну скаргу позивачем не подано.

МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА

Позиція Верховного Суду

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду вирішення справи.

Пунктом 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ» від 15 січня 2020 року № 460-IX установлено, що касаційні скарги на судові рішення, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом.

Згідно із положенням частини другої статті 389 ЦПК України в редакції, чинній на момент подачі касаційної скарги, підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до вимог частин першої статті 400 ЦПК України в редакції, чинній на момент подачі касаційної скарги, під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції.

Касаційна скарга задоволенню не підлягає.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Відповідно до положень статті 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір.

Трудова дисципліна - це система правових норм, що регулюють внутрішній трудовий розпорядок, встановлюють трудові обов`язки працівників та роботодавця, визначають заохочення за успіхи в роботі й відповідальність за невиконання цих обов`язків.

Порушенням трудової дисципліни є невиконання або неналежне виконання з вини працівника покладених на нього трудових обов`язків, що проявилися в порушенні: правил внутрішнього трудового розпорядку; посадових інструкцій; положень, наказів та розпоряджень власника, якщо вони мають законний характер.

Згідно зі статтею 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: догана; звільнення.

При розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статями 147-149 КЗпП Україниправила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок тощо.

Відповідно до вимог статті 148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом (якому надано право прийняття на роботу) безпосередньо за виявлення проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або його перебування у відпустці.

Дисциплінарне стягнення не може бути накладено пізніше шести місяців з дня вчинення проступку.

Установлено, що оспорюваним у цій справі наказом від 06 березня 2019 року ОСОБА_1 притягнута до дисциплінарної відповідальності за проступок, який полягав у тому, що нею в порушення статті 4 посадової інструкції головного бухгалтера, меморіальний ордер №13/2 авт за серпень 2018 року сформовано і внесено до книги - головна та подано звіт за серпень місяць в електронній формі 31 серпня 2018 року без оформлення актів списання № 333, №334, які були передані на затвердження головному лікарю тільки 14 лютого 2019 року.

Оскільки з моменту вчинення дисциплінарного проступку у серпні 2018 року до дати притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності - 06 березня 2019 року сплило більше шести місяців, встановлених частиною другою статті 148 КЗпП України, суд апеляційної інстанції правильно виходив з того, що наказ від 06 березня 2019 року про оголошення ОСОБА_1 догани винесено поза межами визначеного законом строку для притягнення до дисциплінарної відповідальності, а отже такий наказ є незаконним і підлягає скасуванню.

Доводи касаційної скарги, що дисциплінарне стягнення до ОСОБА_1 застосовано в межах строків, передбачених статтею 148 КЗпП України, тобто з моменту виявлення порушення 14 лютого 2019 року при подачі на затвердження звітних актів по паливно-мастильним матеріалам, є необґрунтованими і спростовуються змістом частини другої наведеної норми, у якій законодавцем визначено граничний строк для притягнення до працівника дисциплінарної відповідальності і початок перебігу цього строку пов`язується саме з моментом вчинення проступку, а не з днем його виявлення роботодавцем.

За змістом наведених вище норм матеріального права, інститут дисципліни праці не допускає можливості застосування дисциплінарного стягнення, якщо з дня порушення трудової дисципліни пройшло більше 6 місяців.

Інші доводи касаційної скарги зводяться до незгоди з наданою апеляційним судом оцінкою зібраних у справі доказів та встановлених на їх підставі обставин, спрямовані на доведення необхідності їх переоцінки у тому контексті, який на думку відповідача свідчить про дотримання роботодавцем строків притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.

Разом з тим, вказаним доводам і фактам, суд апеляційної інстанції дав належну оцінку та обґрунтовано їх спростував, правильно застосував до спірних правовідносин норми трудового законодавства, якими врегульовано порядок притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів заявника та їх відображення у судових рішеннях, питання вичерпності висновків суду апеляційної інстанції, Верховний Суд виходить з того, що у справі, що розглядається, сторонам було надано вмотивовану відповідь на всі істотні питання, що виникають при кваліфікації спірних відносин, як у матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах, а доводи, викладені у касаційній скарзі не спростовують обґрунтованих та правильних висновків апеляційного суду.

ВИСНОВКИ ЗА РЕЗУЛЬТАТАМИ РОЗГЛЯДУ КАСАЦІЙНОЇ СКАРГИ

Відповідно до частини третьої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне залишити касаційну скаргу без задоволення, а оскаржуване рішення суду апеляційної інстанції - без змін, оскільки доводи касаційної скарги висновків суду не спростовують.

Керуючись статтями 400, 401, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду,

ПОСТАНОВИВ :

Касаційну скаргу комунального закладу «Гайворонська центральна районна лікарня» залишити без задоволення.

Постанову Кропивницького апеляційного суду від 22 серпня 2019 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Судді: В. С. Висоцька

І. В. Литвиненко

І. М. Фаловська