ВАСИЛЬКІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 362/6780/19
Провадження № 2/362/984/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

23 березня 2020 року Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Ковбель М.М.,

з участю секретаря судового засідання - Сілецької М.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у місті Василькові Київської області в порядку спрощеного провадження цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить стягнути з відповідача суму кредитної заборгованості у розмірі 29739,47 грн. та витрати по сплаті судового збору в сумі 1921 грн.

В обґрунтування своїх вимог позивач зазначив, що між публічним акціонерним товариством «Державний ощадний банк України» в особі Територіального відокремленого без балансового відділення №10026/0695 філії Головного управління по м. Києву та Київській області АТ «Ощадбанк» та ОСОБА_1 10.08.2018 року було укладено договір у вигляді Заяви про приєднання № 483895611 до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку використання електричного платіжного засобу (платіжної картки).

У порушенні умов кредитного договору, відповідач зобов`язання за вказаним договором належним чином не виконав, в зв`язку з чим, станом на 24.09.2019 р. у нього виникла заборгованість у вищевказаному розмірі, що порушує права позивача, а тому останній просить суд задовольнити позовні вимоги повністю та стягнути з відповідача вказану суму заборгованості та витрати по сплаті судового збору.

04.12.2019 року суд відкрив провадження у цій справі та з урахуванням вимог ч. 4 ст.19ЦПК України вирішив її розглянути у порядку спрощеного провадження, без виклику сторін за наявними в справі матеріалами.

Сторони не подавали клопотання про розгляд справи у загальному позовному провадженні чи про призначення судового засідання у спрощеному провадженні з викликом сторін.

Представник позивача подав до суду клопотання, в якому просить проводити розгляд справи у його відсутності, підтримав позовні вимоги в повному обсязі та проти винесення судом заочного рішення у справі не заперечив.

Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про що свідчить поштове повідомлення, причини неявки суду не повідомляв.

Згідно ч. 2 ст.247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

На підставі статті 280 ЦПК України, суд ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, оскільки представник позивача не заперечив проти такого вирішення справи.

Зважаючи на вищевикладене, суд ухвалив розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження, ухваливши заочне рішення на підставі наявних матеріалів справи.

Вивчивши зібрані по справі докази суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно дост. 263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Згідно зі ст. ст.12,13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановленихст. 82 цього Кодексу, тобто тягар доказування лежить на сторонах цивільно-правового спору.

Згідно зі ст.ст. 76-79 ЦПК України, доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір.

Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях.

Дослідивши і проаналізувавши докази, які містяться в матеріалах справи, суд на основі повно і всебічно з`ясованих обставин дійшов наступних висновків.

Судом встановлено, що 10.08.2018 р. між Публічним акціонерним товариством «Державний Ощадний банк України» та ОСОБА_2 укладено Договір у вигляді Заяви про приєднання № 483895611 до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку використання електричного платіжного засобу (платіжної картки).

Відповідно до п. 1 ч. 2ст. 11 ЦК України, підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є договори.

Відповідно до ч. 1 ст.626ЦК Українипідписанням договору сторонами досягнуто домовленість щодо встановлення цивільних прав та обов`язків.

Згідно ч. 1 ст.628ЦК України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Відповідно до ст.629ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами. Оскільки сторони уклали договір, вони набули взаємних прав та обов`язків.

Банком зобов`язання за договором виконались, а саме відповідачу надались кредитні кошти в розмірі 20 000,00 грн. Відповідач порушив умови договору в частині неповернення кредиту та несплати відсотків за його користування та не виконав взяті на себе зобов`язання, тобто в односторонньому порядку відмовився від виконання договірних зобов`язань.

Згідно розрахунку заборгованості за кредитним договором загальна заборгованість відповідача ОСОБА_1 за невиконання умов договору станом на 24.09.2019 року становить 29 739,47 грн., з яких: 19 486,20 грн. - загальна сума основної заборгованості; 6 779,36 грн. - загальна сума заборгованості по сплаті відсотків та /або комісійної винагороди за користування кредитом; 466,94 грн. - загальна сума заборгованості за РКО; 2 756,50 грн. загальна сума нарахованої пені; 0,00 грн. - сума сплаченої пені; 0,00 грн. - сума втрат від інфляції на суму простроченого кредиту; 0,00 грн. - сума втрат від інфляції на суму нарахованих та несплачених процентів; 164,64 грн. - розмір 3% річних на суму простроченого кредиту; 85,82 грн. - розмір 3% річних на суму нарахованих та несплачених процентів.

Відповідно до ч. 1 ст.509ЦК України зобов`язання - це правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Таке визначення розкриває сутність зобов`язання як правового зв`язку між двома суб`єктами (сторонами), відповідно до якого на одну сторону покладено обов`язок вчинити певну дію (певні дії) чи утриматись від її (їх) здійснення; іншій стороні зобов`язання надано право, що кореспондує обов`язку першої. Обов`язками боржника та правами кредитора вичерпується зміст зобов`язання (ст. 510 ЦК України).

Згідно з нормою ст.526ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: зміна умов зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди (ст. 611 ЦК України).

Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання) (ст. 610 ЦК України).

Одним із видів порушення зобов`язання є прострочення - невиконання зобов`язання в обумовлений сторонами строк.

Згідно ст. ст.1049,1054 ЦК України, позичальник зобов`язаний повернути кредитору надані грошові кошти (кредит) та сплатити проценти у строки та на умовах, встановлених договором.

Відповідно до ст. 549 ЦК України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання (ч. 2ст. 549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (ч. 3ст. 549 ЦК України).

Статтею 625ЦК України встановлено, що боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Суд бере до уваги та покладає в основу мотивування рішення розрахунок заборгованості, наданий позивачем і вважає такий вірним, у зв`язку з чим з відповідача на користь позивача підлягає стягненню заборгованість у розмірі 29 739,47 гривень.

Враховуючи викладене, аналізуючи зібрані докази, суд приходить до висновку, що відповідач належним чином не виконав умов кредитного договору, внаслідок чого виникла заборгованість по сплаті процентів, на стягнення якої позивач має право, тому позов є обґрунтованим та підлягає задоволенню. Інших даних, що спростовували б невиконання відповідачем умов кредитного договору, суду не надано.

На підставі ст.141 ЦПК України, стягненню з відповідача на користь позивача підлягають понесені судові витрати в розмірі 1921,00грн.

Керуючись ст. ст. 2, 7, 10-13,18,43, 44,49, 76 83, 133,141, 174,175,191, 279, 247, 258, 263, 265, 268, 274, 277,280 ЦПК України,ст. ст. 11, 207, 525-526, 530, 536,549, 551, 610,626, 629,1046-1056 ЦК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги Публічного акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 адреса: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) на користь Публічного акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» (01001, м. Київ, вул. Володимирська, 27, , в особі філії Головне управління по м. Києву та Київській області АТ «Ощадбанк» Код ) суму кредитної заборгованості у розмірі 29 739 (тридцять сім тисяч шістсот десять) гривень 47 копійок.

Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 адреса: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) на користь Публічного акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» (01001, м. Київ, вул. Володимирська, 27, , в особі філії Головне управління по м. Києву та Київській області АТ «Ощадбанк» Код ) витрати по сплаті судового збору в сумі 1921 (одну тисячу дев`ятсот двадцять одну) гривень 00 копійок.

Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення повного рішення суду.

Заочне рішення може бути переглянуте Васильківським міськрайонним судом за письмовою заявою відповідача про перегляд заочного рішення, яка може бути подана до суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення його повного заочного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили після закінчення строку для подання заяви про перегляд заочного рішення або апеляційної скарги, якщо такі не було подано.

Cуддя М.М.Ковбель