ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 548/1637/19 Номер провадження 22-ц/814/994/20Головуючий у 1-й інстанції Старокожко В. П. Доповідач ап. інст. Карпушин Г. Л.
У Х В А Л А

20 березня 2020 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Карпушина Г.Л., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Хорольського районного суду Полтавської області від 07 жовтня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення трьох відсотків річних та інфляційних втрат, -

в с т а н о в и в:

Рішенням Хорольського районного суду Полтавської області від 07 жовтня 2019 року позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення трьох відсотків річних та інфляційних втрат - задоволено частково.

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 4 250 (чотири тисячі двісті п`ятдесят) грн. 26 коп. грошових коштів, як 3 % річних за користування грошовими коштами за період з 01.08.2016 року по 01.08.2019 року, та 18 290 (вісімнадцять тисяч двісті дев`яносто) грн. 00 коп. грошових коштів, як інфляційні збитки за період з 01.08.2016 року по 01.08.2019 року, а всього 22 540 (двадцять дві тисячі п`ятсот сорок) грн. 26 коп.

В іншій частині позовні вимоги залишено без задоволення, у зв`язку з пропуском позивачем строку звернення до суду.

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір в сумі 296 грн. 80 коп.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в сумі 471 грн. 60 коп.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 1000 (одну тисячу) грн. витрат, понесених відповідачем на правову допомогу.

З вказаним рішенням суду не погодилася ОСОБА_1 та подала на нього апеляційну скаргу після закінчення строків, встановлених ст. 354 ЦПК України.

Згідно вимог ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Як вбачається з матеріалів справи, що 07 жовтня 2019 року Хорольським районним судом Полтавської області було постановлено оскаржуване судове рішення, повний текст якого складено суддею 17 жовтня 2019 року. Копію вказаного рішення апелянт отримала 21.10.2019 року (а.с.85). Разом з тим, апеляційна скарга подана до суду лише 02 березня 2020 року, тобто з порушенням строку на апеляційне оскарження. При цьому, апелянтом належним чином необґрунтовано причини пропуску нею строку на апеляційне оскарження рішення місцевого суду з дня вручення їй копії судового рішення.

Враховуючи те, що повний текст оскаржуваного судового рішення складено суддею 17.10.2019, тому саме від цього часу розпочався відлік тридцятиденного строку для подачі апеляційної скарги на вказане рішення суду, та тривав до 17.11.2019 року.

За змістом ч. 2 ст. 354 ЦПК України, учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до ст. 253, ч. 1 ст. 255 ЦК України перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок. Якщо строк встановлено для вчинення дії, вона може бути вчинена до закінчення останнього дня строку.

В апеляційній скарзі апелянт посилається на те, що пропустила строк на апеляційне оскарження рішення суду з поважних причин, оскільки вона тривалий час хворіла, та перебувала на диспансерному обліку з приводу ряду тяжких захворювань, які потребують постійного підтримуючого лікування. Вказує, що після винесення рішення по даній справі у неї стан здоров`я значно погіршився і вона зверталася до лікарів у жовтні та грудні 2019, у лютому 2020 року. Тому, у зв`язку з погіршенням стану здоров`я, вона не могла звернутися до суду з апеляційною скаргою, та у зв`язку з цим просила визнати причину пропуску строку поважною. На підтвердження зазначеного, апелянтом надано: копію консультативного висновку лікаря-ендокринолога від 14.10.2019 року; копія медичної довідки від 21.02.2020 року; копія медичної довідки від 28.02.2020 року; копію консультативного висновку лікаря-терапевта від 28.02.2020.

Проте, суд зазначає, що вказані документи містять лише загальну інформацію щодо звернення ОСОБА_1 до медичних закладів для призначення лікування, та останні не містять період тривалості вказаного лікування, що позбавляє суд можливості визначити період проходження лікування та поважність пропуску строку на апеляційне оскарження судового рішення.

Крім того, з наданих матеріалів справи вбачається, що інтереси позивача в суді першої інстанції представляла адвокат - Стороженко Світлана Володимирівна, яка 22.10.2019 року отримала повний текст оскаржуваного судового рішення (а.с.96), а тому відповідно до наданих їй повноважень остання мала право оскаржити рішення суду у встановлені законом строки.

Однак, апелянтом належним чином не обґрунтовано причини неподання апеляційної скарги у встановлені законом строки її представником, а також наявність чи відсутність між ними договірних правовідносин щодо представлення її інтересів.

Тому, зважаючи на норми закону та обставини, якими обґрунтовується клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду, суддя-доповідач приходить до висновку, що причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення є недостатньо обґрунтованими, а тому підлягають додатковому обгрунтуванню.

Відповідно до ст. 357 ЦПК України, апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави дляпоновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Крім того, вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження, судом встановлено, що апеляційна скарга не відповідає вимогам п.3 ч.4 ст.356 ЦПК України, оскільки апелянтом не додано документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

В апеляційній скарзі, апелянт прохає суд звільнити її від сплати судового збору, у зв`язку із скрутним матеріальним становищем. Вказує, що судовий збір за подання скарги у даній справі складає 1152,60 грн., проте позивач за своїм майновим станом, та станом свого здоров`я, не в змозі сплатить вказану суму, оскільки її місячний дохід у вигляді пенсії складає 2000 грн. Тому, у зв`язку з тим, що остання має дуже слабке здоров`я та потребує постійного придбання ліків для підтримуючого лікування (що підтверджується копіями відповідних довідок), є особою похилого віку, прохала звільнити її від сплати судового збору. На підтвердження зазначеного апелянтом надано: копії медичних довідок про призначення лікування; довідку з Пенсійного фонду України про доходи ОСОБА_1 у період з 01.08.2019 по 31.01.2020 р

Однак, суд приходить до висновку, що клопотання про звільнення від сплати судового збору не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно положень ч.1 ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати (ч. 3 ст. 136 ЦПК України).

Водночас у ч. 2 ст.8 Закону України «Про судовий збір» зазначено, що суд може відстрочити або розстрочити сплату судового збору, зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Пунктом 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати цивільних справах» роз`яснено, що відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Таким чином, фактичною підставою для відстрочення або розстрочення, звільнення від сплати судового збору є майновий стан сторони, що ускладнює сплату судового збору в зазначеному законодавством розмірі.

Проте, до клопотання ОСОБА_1 надано довідку про її доходи лише за пів року 2019, та не долучено довідки її річного доходу за попередній календарний рік (2019), що позбавляє суд можливості визначити чи розмір судового збору за подання даної апеляційної скарги (1152,60 грн.) перевищує 5 відсотків розміру її річного доходу за попередній календарний рік (2019).

Тому, у даному випадку суд не вбачає підстав для звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору відповідно до зазначених вимог закону.

Разом з цим, слід роз`яснити, що ОСОБА_1 не позбавлена права звернутись до суду з повторним клопотанням щодо відстрочки або розстрочки сплати судового збору, на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Так, відповідно до п.27 Постанови №10 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, роз`яснено, що якщо заявником не подано належних доказів сплати судового збору у встановленому законодавством порядку та розмірі або (за необхідності) документів, що підтверджують звільнення від його сплати, заява (скарга) залишається без руху. При цьому у відповідній ухвалі суду має бути зазначено правильний порядок сплати та/або розмір судового збору.

Відповідно до частини 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Відповідно до ст.4 ч.2 Закону України «Про судовий збір» (в редакції змін, внесених законом №2147-VIII від 03.10.2017 року, який набрав чинності з 15.12.2017 року), визначено розмір ставок судового збору. Так, пунктом 1.6 закріплено, що за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду сплачується судовий збір в розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при подачі позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Як вбачається з матеріалів справи, що при подачі позову до суду підлягав сплаті судовий збір у розмірі 768,40 грн, а тому враховуючи вказані норми закону, при подачі апеляційної скарги на вказане рішення суду апелянту необхідно було сплатити судовий збір у розмірі 1151,60 грн.

Таким чином, в разі ненадання апелянтом клопотання для відстрочення або розстрочення сплати судового збору, оплаті апелянтом підлягає судовий збір у розмірі 1151,60 грн, оригінал квитанції повинен бути наданий суду.

Оплата повинна здійснюватися за наступними реквізитами:

отримувач: УК у м. Полтаві/м. Полтава/22030101;

код отримувача ;

банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);

код банку отримувача МФО: 899998;

рахунок отримувача: UA0016002;

код класифікації доходів бюджету: 22030101 Судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050).

призначення платежу: *;101;___(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом _____ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від _____ (Дата оскарження справи) по справі ____ (Номер справи), Полтавський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

За таких обставин апеляційна інстанція позбавлена можливості відкрити провадження у справі, а тому необхідно апеляційну скаргу ОСОБА_1 слід залишити без руху та надати апелянту строк десять днів з моменту отримання копії ухвали для сплати судового збору та звернення до апеляційного суду ізвмотивованою заявою (із зазначенням обґрунтованих підстав) про поновлення строків на апеляційне оскарження рішення Хорольського районного суду Полтавської області від 07 жовтня 2019 року та надання підтверджуючих документів, які обґрунтовують поважність пропуску нею тридцятиденного строку з моменту отримання копії судового рішення.

Керуючись ч.2, ч.3 ст. 357 ЦПК України, -

у х в а л и в:

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору - відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Хорольського районного суду Полтавської області від 07 жовтня 2019 року - залишити без руху.

Надати апелянту строк для усунення вказаних недоліків, але не більше ніж десять днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити апелянту, що вразі невиконання у десятиденний термін вимог ухвали у частині звернення до апеляційного суду з мотивованою заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду, у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

Вразі невиконання у десятиденний термін вимог ухвали у частині сплати судового збору апеляційну скаргу буде визнано неподаною та повернуто апелянту.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Полтавського апеляційного суду Г. Л. Карпушин