Провадження №2/760/769/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 березня 2020 року Солом`янський районний суд м. Києва

у складі головуючого судді Оксюти Т.Г.

при секретарі Горупа В.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу в порядку спрощеного позовного провадження за позовом ОСОБА_1 до Солом`янської районної в м. Києві державної адміністрації про визнання розпорядження незаконним та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача та просив визнати незаконним розпорядження Солом`янської районної в м. Києві державної адміністрації «Про прийняття громадян на квартирний облік для надання жилого приміщення, внесення змін до облікових справ та зняття з квартирного обліку» від 19.09.2019 року №746 в частині відмови в прийнятті на квартирний облік ОСОБА_1 , 1984 р.н. та зобов`язати відповідача прийняти на квартирний облік позивача.

Свої вимоги обґрунтовує тим, що він є інвалідом І групи та за медичним висновком №4 від 10.10.2018 року, складеним комісією КНП «ЦПМСД №1», не може проживати в одній кімнаті з членами своєї сім`ї, в тому числі в ізольованій квартирі.

Позивач звернувся до Солом`янської районної в м. Києві державної адміністрації із заявою про прийняття на квартирний облік.

Розпорядженням від 19.09.2019 року №746 відповідач в прийнятті на квартирний облік відмовив посилаючись на п. 17 Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм жилих приміщень в Українській РСР.

Вважає вказане розпорядження незаконним та таким, що порушує його право на отримання житла, оскільки він є інвалідом І групи та згідно з п. 3 ч. 1 ст. 12 Закону України «Про житловий фонд соціального призначення» має право першочергового отримання житла.

Також, підставою для відмови відповідач зазначив п. 17 Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм жилих приміщень в Українській РСР, затверджених Постановою Ради Міністрів Української РСР і Української республіканської ради професійних спілок від 11.12.1984 року №470.

Однак, які саме житлові умови позивач погіршив, яке житлове приміщення зіпсував та зруйнував, або які нетрудові доходи отримав, відповідач у розпорядженні не зазначає.

На підставі викладеного просила позов задовольнити.

Ухвалою судді Солом`янського районного суду м. Києва від 31.10.2019 року у справі відкрито спрощене позовне провадження.

02.12.2019 року від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву в якому вона проти задоволення позову заперечувала посилаючись на те, що пунктом 17 Правил передбачено, що громадяни, які штучно погіршили житлові умови шляхом обміну займаного жилого приміщення, його псування або руйнування, відчуження придатного і достатнього за розміром для проживання будинку, квартири, не беруться на квартирний облік протягом п`яти років з моменту погіршення житлових умов.

Згідно з пунктами 2, 5 постанови виконавчого комітету Київської міської Ради народних депутатів і Президії Київської міської ради профспілок від 30.04.1991 р. № 234 встановлено, що потребуючими поліпшення житлових умов визначаються громадяни, які мають житлову площу до 7,5 кв. м.

Середній рівень забезпеченості громадян у м. Києві жилою площею встановлено чинним законодавством України в розмірі 9 кв. м. на одну особу.

ОСОБА_1 з 17.12.2014 року зареєстрований в приватній однокімнатній квартирі АДРЕСА_1 .

Розпорядженням Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації від 26.07.2017 р. № 513 «Про прийняття громадян на квартирний облік для надання жилого приміщення, внесення змін до облікових справ та зняття з квартирного обліку» ОСОБА_1 в прийнятті на квартирний облік відмовлено, як такому, що забезпечений жилою площею встановленою чинним законодавством України в розмірі 9 кв. м. на одну особу.

На сьогодні разом з ОСОБА_1 зареєстрована матір ОСОБА_2 , яка зареєстрована за вказаною адресою з 23.07.2018.

До 23.07.2018 ОСОБА_2 була зареєстрована в приватній однокімнатній квартирі АДРЕСА_2 одна, яку 24.09.2018 р. подарувала ОСОБА_1 , відповідно до договору дарування від 24.09.2018 р. № 1116.

ОСОБА_1 на сьогоднішній день зареєстрований в приватній квартирі АДРЕСА_3 житловою площею 28.9 кв.м.

Розпорядженням Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації від 01.11.2018 р. № 760 «Про прийняття громадян на квартирний облік для надання жилого приміщення, внесення змін до облікових справ та зняття з квартирного обліку» ОСОБА_1 в прийнятті на квартирний облік відмовлено, як такому, що відповідно до пункту 17 Правил штучно погіршив свої житлові умови шляхом реєстрації своєї матері ОСОБА_2 , яка була забезпечена житловою площею у розмірі 19,1 кв. м. та здійснила відчуження придатної і достатньої за розміром для проживання квартири.

Станом на 28.11.2019, в квартирі АДРЕСА_2 ніхто не зареєстрований.

21.08.2019 р. ОСОБА_1 втретє звернувся з заявою про зарахування його на квартирний облік вже одноособово.

Розпорядженням Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації від 19.09.2019 р. № 746 «Про прийняття громадян на квартирний облік для надання жилого приміщення, внесення змін до облікових справ та зняття з квартирного обліку» ОСОБА_1 в прийнятті на квартирний облік відмовлено відповідно до пункту 17 Правил.

Враховуючи вищевикладене, просила відмовити в задоволенні позовних вимог, оскільки у ОСОБА_1 відсутні підстави для зарахування його на квартирний облік.

03.12.2019 року від позивача надійшла відповідь на відзив в якій він зазначив, що штучно він не погіршував свої житлові умови, реєстрація матері в його квартирі відбулась у зв`язку з тим, що він є інвалідом І групи та потребує стороннього догляду.

З урахуванням викладеного просив позов задовольнити.

Оскільки розгляд справи відбувається в порядку спрощеного позовного провадження учасники справи в судове засідання не викликались.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 31 Житлового кодексу УРСР громадяни, які потребують поліпшення житлових умов, мають право на одержання у користування жилого приміщення в будинках державного або громадського житлового фонду в порядку, передбаченому законодавством Союзу PCP, цим Кодексом та іншими актами законодавства Української PCP. Жилі приміщення надаються зазначеним громадянам, які постійно проживають у даному населеному пункті (якщо інше не встановлено законодавством Союзу PCP і Української PCP), як правило, у вигляді окремої квартири на сім`ю.

Статтею 39 Житлового кодексу УРСР передбачено, що громадяни беруться на облік потребуючих поліпшення житлових умов: за місцем проживання - виконавчим комітетом районної, міської, районної в місті, селищної, сільської Ради народних депутатів за участю громадської комісії з житлових питань, створюваної при виконавчому комітеті.

Згідно ст. 34 Житлового кодексу УРСР па пп. 1 п. 13 «Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов і надання їм житлових приміщень в УРСР», затверджених постановою Ради Міністрів Української PCP та Української республіканської ради професійних спілок від 11.12.1984 № 470, потребуючими поліпшення житлових умов визнаються громадяни, які забезпечені жилою площею нижче за рівень, що визначається в порядку, встановлюваному Радою Міністрів Української PCP і Українською республіканською радою професійних спілок.

Відповідно до пункту 15 Правил передбачає, що на квартирний облік беруться потребуючі поліпшення житлових умов громадяни, які постійно проживають, а також прописані у даному населеному пункті. При визначенні потреби громадян у поліпшенні житлових умов беруться до розрахунку члени їх сімей, які прожили і прописані у відповідному населеному пункті не менше встановленого строку (крім подружжя, неповнолітніх дітей і працездатних батьків).

Пунктом 17 Правил передбачено, що громадяни, які штучно погіршили житлові умови шляхом обміну займаного жилого приміщення, його псування або руйнування, відчуження придатного і достатнього за розміром для проживання будинку, квартири, не беруться на квартирний облік протягом п`яти років з моменту погіршення житлових умов.

Згідно з пунктами 2, 5 постанови виконавчого комітету Київської міської Ради народних депутатів і Президії Київської міської ради профспілок від 30.04.1991 № 234 встановлено, що потребуючими поліпшення житлових умов визначаються громадяни, які мають житлову площу до 7,5 кв. м.

Середній рівень забезпеченості громадян у м. Києві жилою площею встановлено чинним законодавством України в розмірі 9 кв. м. на одну особу.

Встановлено, що ОСОБА_1 з 17.12.2014 року зареєстрований в приватній однокімнатній квартирі АДРЕСА_1 .

Розпорядженням Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації від 26.07.2017 року № 513 «Про прийняття громадян на квартирний облік для надання жилого приміщення, внесення змін до облікових справ та зняття з квартирного обліку» ОСОБА_1 в прийнятті на квартирний облік відмовлено, як такому, що забезпечений жилою площею встановленою чинним законодавством України в розмірі 9 кв. м. на одну особу

На даний час разом з ОСОБА_1 зареєстрована матір ОСОБА_2 , яка зареєстрована за вказаною адресою з 23.07.2018 року.

До 23.07.2018 року ОСОБА_2 була зареєстрована в приватній однокімнатній квартирі АДРЕСА_2 одна, яку 24.09.2018 року подарувала ОСОБА_1 , відповідно до договору дарування від 24.09.2018 року №1116.

Позивач ОСОБА_1 на сьогоднішній день зареєстрований в приватній квартирі АДРЕСА_3 житловою площею 28.9 кв.м.

Розпорядженням Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації від 01.11.2018 року №760 «Про прийняття громадян на квартирний облік для надання жилого приміщення, внесення змін до облікових справ та зняття з квартирного обліку» ОСОБА_1 в прийнятті на квартирний облік відмовлено, як такому, що відповідно до пункту 17 Правил штучно погіршив свої житлові умови шляхом реєстрації своєї матері ОСОБА_2 , яка була забезпечена житловою площею у розмірі 19,1 кв. м. та здійснила відчуження придатної і достатньої за розміром для проживання квартири.

Станом на 28.11.2019 року, в квартирі АДРЕСА_2 ніхто не зареєстрований.

21.08.2019 року ОСОБА_1 втретє звернувся з заявою про зарахування його на квартирний облік вже одноособово.

Розпорядженням Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації від 19.09.2019 року № 746 «Про прийняття громадян на квартирний облік для надання жилого приміщення, внесення змін до облікових справ та зняття з квартирного обліку» ОСОБА_1 в прийнятті на квартирний облік відмовлено відповідно до пункту 17 Правил.

При цьому, Закон України «Про житловий фонд соціального призначення», на який посилається позивач, не може бути застосований до спірних правовідносин виходячи з наступного.

Солом`янська районна в місті Києві державна адміністрація при здійсненні квартирного обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов керується законними та підзаконним нормативно-правовими актами, що регулюють дані відносини, зокрема Житловим кодексом УРСР та Правилами обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов і надання їм житлових приміщень в УРСР, затверджених постановою Ради Міністрів Української PCP та Української республіканської ради професійних спілок від 11.12.1984 року № 470.

При здійсненні соціального квартирного обліку керується законними та підзаконним нормативно-правовими актами, що регулюють дані відносини, зокрема Законом України «Про житловий фонд соціального призначення» та «Порядком взяття громадян на соціальний квартирний облік, їх перебування на такому обліку та зняття з нього» затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 липня 2008 р. № 682 «Про деякі питання реалізації Закону України «Про житловий фонд соціального призначення».

Відповідно до Закону України «Про житловий фонд соціального призначення» соціальне житло - житло всіх форм власності (крім соціальних гуртожитків) із житлового фонду соціального призначення, що безоплатно надається громадянам України, які потребують соціального захисту, на підставі договору найму на певний строк.

Положеннями ст. 1 Закону України «Про житловий фонд соціального призначення» визначено, що соціальний квартирний облік - це облік громадян України, які користуються правом на соціальне житло і перебувають у черзі на його отримання.

Відповідно до частини 2 статті 10 Закону України «Про житловий фонд соціального призначення» правом взяття на соціальний квартирний облік користуються громадяни України:

а) для яких таке житло є єдиним місцем проживання або які мають право на поліпшення житлових умов відповідно до закону;

б) середньомісячний сукупний дохід яких за попередній рік з розрахунку на одну особу в сумі менший від величини опосередкованої вартості найму житла в даному населеному пункті та прожиткового мінімуму, встановленого законодавством;

в) внутрішньо переміщені особи, які не мають іншого житла для проживання на підконтрольній українській владі території або житло яких зруйновано (знищене) або пошкоджене до стану, непридатного для проживання, внаслідок проведення антитерористичної операції та здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях.

Під час визначення середньомісячного сукупного доходу враховується вартість майна, що перебуває у власності громадянина та членів його сім`ї на момент взяття на соціальний квартирний облік (крім вартості майнових прав чи прав власності внутрішньо переміщеної особи та членів її сім`ї на нерухоме майно, що розміщене на тимчасово окупованій території, в населених пунктах, які розташовані на лінії зіткнення або на території яких органи державної влади тимчасово не здійснюють своїх повноважень, а також на майно, яке зруйновано або стало непридатним для проживання внаслідок проведення антитерористичної операції та здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях).

Правом взяття на соціальний квартирний облік також користуються мешканці тимчасових притулків для дорослих, громадяни, які мають право на соціальний захист у разі повної, часткової або тимчасової втрати працездатності, втрати годувальника, безробіття з незалежних від них обставин, а також у старості та в інших випадках, передбачених законом.

Перебування громадянина на соціальному квартирному обліку не є підставою для відмови йому у взятті на квартирний облік або зняття з квартирного обліку осіб, які потребують поліпшення житлових умов, чи обліку осіб, які мають право на отримання житла (пільгових кредитів на будівництво і придбання житла) за державними житловими програмами для окремих категорій громадян, визначених законодавством

Отже, враховуючи те, що позивач самостійно та свідомо зареєстрував у квартирі свою матір, погіршивши свої житлові умови, відповідачем правомірно відмовлено йому у зарахуванні на квартирний облік.

За таких обставин, суд не вбачає протиправності та підстав для скасування оскаржуваного розпорядження відповідача від 19.09.2019 року в частині, що стосується позивача.

Що стосується посилань позивача на те, що мати була зареєстрована у квартирі у зв`язку з тим, що він є інвалідом І групи та потребує стороннього догляду не впливають на вирішення даної справи по суті.

При вирішенні справи суд також враховує приписи частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, відповідно до яких кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення, з висновками щодо застосування цих положень, викладених у рішеннях ЄСПЛ «Бочан проти України» (№2), заява № 22251/08, рішення від 15 лютого 2015 року, «Волошин проти України», заява № 15853/08, рішення від 10 жовтня 2013 року, «Чуйкіна проти України», заява № 28924/04, рішення від 13 січня 2011 року.

Суд вважає, що у межах вирішення даної справи повною мірою забезпечено право позивача на розгляд його позову з дотриманням принципу рівності, справедливості та безсторонності.

Керуючись ст. 19 Конституції України, Правилами обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм жилих приміщень в Українській РСР, затверджених Постановою Ради Міністрів Української РСР і Української республіканської ради професійних спілок від 11.12.1984 року №470, ст.ст. 31, 34, 39 Житлового кодексу УРСР, ст.ст. 2, 4, 5, 10, 12, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 82, 83, 133, 141, 158, 209-211, 223, 247, 258, 259, 263-265, 268, 354 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Солом`янської районної в м. Києві державної адміністрації про визнання розпорядження незаконним та зобов`язання вчинити певні дії відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя