БРОВАРСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
провадження № 2/361/213/20, cправа № 361/8378/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

«25» лютого 2020 року м.Бровари Київської області

Броварський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого - судді Василишина В.О.,

за участю секретаря судових засідань - Телепи Т.А.,

учасники справи:

позивач ОСОБА_1 ,

відповідач товариство з обмеженою відповідальністю «Медіаконсалтинг»;

за участю: представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Біліченка В.В., представника відповідача товариства з обмеженою відповідальністю «Медіаконсалтинг» - адвоката

Вітюка В.В.;

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «Медіаконсалтинг» про стягнення заробітної плати, середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні із роботи, а також грошової компенсації за невикористані дні відпустки,

в с т а н о в и в:

У грудні 2018 року ОСОБА_1 звернувся суду із зазначеним вище позовом, який обґрунтовується тим, що він із лютого по жовтень 2017 року працював на посаді менеджера у товаристві з обмеженою відповідальністю «Медіаконсалтинг» (далі ТОВ «Медіаконсалтинг»). За період роботи йому нараховано, однак не виплачено, заробітну плату у розмірі - 30 545 грн. 45 коп., що підтверджується випискою Пенсійного фонду України з реєстру застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування від 30 листопада 2018 року форма № ОК-7. Про одержання заробітної плати він у відповідних документах не розписувався, заробітної картки не отримував. Належну йому офіційну заробітну плату одержувала інша особа. Також відповідач не виплатив йому грошову компенсацію за невикористану відпустку у розмірі - 3 500 грн. 00 коп.

23 жовтня 2017 року ОСОБА_1 звільнено з роботи у зв`язку із переведенням до товариства з обмеженою відповідальністю «Таврійські ігри» (далі ТОВ «Таврійські ігри») на підставі пункту 5 статті 36 Кодексу законів про працю України (далі КЗпП України). У день звільнення з ним не проведено розрахунок, а тому із відповідача на його користь підлягає стягненню середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні у розмірі

- 39 500 грн. 79 коп.

У позовній заяві ОСОБА_1 просить суд стягнути із ТОВ «Медіаконсалтинг» на свою користь заборгованість по заробітній платі у розмірі - 34 045 грн. 45 коп.; середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні у розмірі, нарахованому по день постановлення судового рішення, а також витрати на правову допомогу у розмірі - 900 грн. 00 коп.

У судовому засіданні представник позивача ОСОБА_1 адвокат Біліченко В.В. підтримав заявлені позовні вимоги й просить їх задовольнити.

У судовому засіданні представник відповідача ТОВ «Медіаконсалтинг» - адвокат Вітюк В.В. не визнав позов ОСОБА_1 та просив у його задоволенні відмовити.

Заслухавши пояснення представника позивача в обґрунтування та підтримання доводів позовної заяви, пояснення представника відповідача на обґрунтування заперечень проти позовної заяви ОСОБА_1 , показання свідків, дослідивши зібрані по справі докази, судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини.

Судом встановлено, що сторони по даній справі перебували у трудових відносинах.

Наказом ТОВ «Медіаконсалтинг» № 3 від 06 лютого 2017 року ОСОБА_1 прийнято на роботу на посаду менеджера з 06 лютого 2017 року з окладом згідно із штатним розкладом.

На підставі наказу ТОВ «Медіаконсалтинг» № 6 від 23 жовтня 2017 року ОСОБА_1 , менеджера, звільнено 23 жовтня 2017 року у зв`язку із переведенням до ТОВ «Таврійські ігри».

Відповідно до наказу ТОВ «Таврійські ігри» № 10 від 24 жовтня 2017 року

ОСОБА_1 , прийнято на посаду менеджера з 25 жовтня 2017 року у порядку переведення з ТОВ «Медіаконсалтинг», з посадовим окладом згідно із штатним розписом.

Згідно із копією штатного розпису ТОВ «Медіаконсалтинг» у товаристві введено шість посад: - директор з посадовим окладом 6 000 грн. 00 коп.; - секретар керівника з посадовим окладом 4 500 грн. 00 коп.; - помічник директора з посадовим окладом 4 000 грн. 00 коп.; - менеджер з посадовим окладом 4 000 грн. 00 коп.; - бухгалтер з посадовим окладом 3 500 грн. 00 коп.; - менеджер з посадовим окладом 3 500 грн. 00 коп. (т.1, а.с.81).

Відповідно до Індивідуальної відомості про застраховану особу, виданої Пенсійним фондом України, за період з лютого по жовтень 2017 року, ОСОБА_1

ТОВ «Медіаконсалтинг» () нараховано заробітну плату у розмірі

30 545 грн. 45 коп.

Заявляючи вимогу про стягнення заробітної плати, середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні та компенсації за невикористану відпустку, позивач посилається на те, що належні йому до виплати суми фактично сплачені не були, підписів у зарплатних відомостях про отримання він не ставив, заробітної картки не мав.

На підтвердження факту виплати заробітної плати за період з лютого по жовтень

2017 року відповідачем ТОВ «Медіаконсалтинг» надано відомості на виплату готівки. Так, з відомостей за лютий 2017 року вбачається, що ОСОБА_1 отримав грошові кошти у розмірі 704 грн. 37 коп. та 2 113 грн. 13 коп. за березень 2017 року 1 470 грн. 00 коп. та 1 347 грн. 50 коп.; за квітень 2017 року 1 408 грн. 75 коп. та 1 408 грн. 75 коп.; за травень 2017 року 1 408 грн. 75 коп. та 1 408 грн. 75 коп.; за червень 2017 року 2 817 грн. 50 коп.; за липень 2017 року 2 817 грн. 50 коп.; за серпень 2017 року 2 817 грн. 50 коп.; за вересень 2017 року 536 грн. 67 коп. та 2 280 грн. 83 коп.; за жовтень 2017 року 2 049 грн. 09 коп. У відомостях на виплату готівки містяться підписи про одержання грошових коштів.

Позивачем до матеріалів справи також залучено висновок експерта № 82/19 за результатами проведення почеркознавчої експертизи за клопотанням адвоката

Біліченка В.В., складений 25 червня 2019 року товариством з обмеженою відповідальністю «Центр судових експертиз «Альтернатива». Так, відповідно до висновку, підписи від імені ОСОБА_1 зображення яких містяться у технічних копіях у графах «Підпис про одержання» у рядку з друкованим записом « ОСОБА_1 »: відомості на виплату готівки

№ МК-0000002 ТОВ «Медіаконсалтинг» за лютий 2017 року; - відомості про виплату готівки № МК-0000003 ТОВ «Медіаконсалтинг» за лютий 2017 року; - відомості про виплату готівки № МК-0000004 ТОВ «Медіаконсалтинг» за березень 2017 року; - відомості про виплату готівки № МК-0000005 ТОВ «Медіаконсалтинг» за березень 2017 року; - відомості про виплату готівки № МК-0000006 ТОВ «Медіаконсалтинг» за квітень 2017 року; - відомості про виплату готівки № МК-0000007 ТОВ «Медіаконсалтинг» за квітень 2017 року; - відомості про виплату готівки № МК-0000008 ТОВ «Медіаконсалтинг» за травень 2017 року; - відомості про виплату готівки № МК-0000009 ТОВ «Медіаконсалтинг» за травень 2017 року; - відомості про виплату готівки № МК-0000010 ТОВ «Медіаконсалтинг» за червень 2017 року; - відомості про виплату готівки № МК-0000011 ТОВ «Медіаконсалтинг» за липень 2017 року; - відомості про виплату готівки № МК-0000012 ТОВ «Медіаконсалтинг» за серпень 2017 року; - відомості про виплату готівки № МК- 0000013 ТОВ «Медіаконсалтинг» за вересень 2017 року; - відомості про виплату готівки № МК-0000014 ТОВ «Медіаконсалтинг» за вересень 2017 року; - відомості про виплату готівки № МК-0000015 ТОВ «Медіаконсалтинг» за жовтень 2017 року виконані не ОСОБА_1 , а іншою особою (особами) з наслідуванням підпису ОСОБА_1 . Питання про виконання підписів від імені ОСОБА_1 , зображення яких містяться у графі «Підпис про одержання» у рядку друкованим записом « ОСОБА_1 » у технічних копіях відомостей на виплату готівки ТОВ «Медіаконсалтинг», що вказані вище, самим ОСОБА_1 або іншою особою не вирішувалося через низьку якість зображень досліджуваних підписів у наданих технічних копіях документів.

Згідно із копією висновку експерта Українського науково-дослідного інституту спеціальної техніки та судових експертиз Служби безпеки України від 23 квітня 2019 року

№ 151/1, - підписи від імені ОСОБА_1 у: - наказі № 3 від 06.02.2017 «Про особовий склад» по ТОВ «Медіаконсалтинг»; - наказі № 6 від 23 жовтня 2017 року «Про особовий склад» по ТОВ «Медіаконсалтинг» виконані однією особою. Підписи від імені ОСОБА_1 у: - наказі № 3 від 06.02.2017 «Про особовий склад» по ТОВ «Медіаконсалтинг»; - наказі № 6 від 23 жовтня 2017 року «Про особовий склад» по ТОВ «Медіаконсалтинг»; - відомості про виплату готівки № МК-0000002 ТОВ «Медіаконсалтинг» за лютий 2017 року; - відомості про виплату готівки № МК-0000003 ТОВ «Медіаконсалтинг» за лютий 2017 року; - відомості про виплату готівки № МК-0000004 ТОВ «Медіаконсалтинг» за березень 2017 року; - відомості про виплату готівки № МК-0000005 ТОВ «Медіаконсалтинг» за березень 2017 року; - відомості про виплату готівки № МК-0000006 ТОВ «Медіаконсалтинг» за квітень 2017 року; - відомості про виплату готівки № МК-0000007 ТОВ «Медіаконсалтинг» за квітень 2017 року; - відомості про виплату готівки № МК-0000008 ТОВ «Медіаконсалтинг» за травень 2017 року; - відомості про виплату готівки № МК-0000009 ТОВ «Медіаконсалтинг» за травень 2017 року; - відомості про виплату готівки № МК-0000010 ТОВ «Медіаконсалтинг» за червень 2017 року; - відомості про виплату готівки № МК-0000011 ТОВ «Медіаконсалтинг» за липень 2017 року; - відомості про виплату готівки № МК-0000012 ТОВ «Медіаконсалтинг» за серпень 2017 року; - відомості про виплату готівки № МК- 0000013 ТОВ «Медіаконсалтинг» за вересень 2017 року; - відомості про виплату готівки № МК-0000014 ТОВ «Медіаконсалтинг» за вересень 2017 року; - відомості про виплату готівки № МК-0000015 ТОВ «Медіаконсалтинг» за жовтень 2017 року ймовірно виконані однією особою.

Відповідно до статті 76 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, письмовими, речовими і електронними доказами.

Згідно із положеннями статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Відповідно до частини четвертої статті 110 ЦПК України, висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні.

Суд звертає увагу, що для проведення дослідження експерту Українського науково-дослідного інституту спеціальної техніки та судових експертиз Служби безпеки України від 23 квітня 2019 року № 151/1 надано оригінали документів, а саме наказів, заяв та відомостей про виплату готівки. Разом з тим, для дослідження експерту товариства з обмеженою відповідальністю «Центр судових експертиз «Альтернатива» надано технічні копії, виконані за допомогою розмножувальної техніки. Питання щодо наявності монтажу в наданих на дослідження копіях документів експертом взагалі не вирішувалося, так як воно виходить за межі компетенції експерта у галузі почеркознавства. У дослідницькій частині вказаного висновку експертом зазначено, що зображення підписів є неякісними частина елементів підписів візуалізується нечітко, а ряд елементів не відображено взагалі, у зв`язку з чим значний обсяг корисної інформації у цих зображеннях втрачено.

Згідно із пунктом 3.5 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України 08 жовтня

1998 року № 53/5, передбачено, що коли об`єкт дослідження не може бути представлений експертові, експертиза може проводитися за фотознімками та іншими копіями об`єкта (крім об`єкта почеркознавчих досліджень), його описами та іншими матеріалами, доданими до справи у встановленому законодавством порядку, якщо це не суперечить методичним підходам для проведення відповідних експертиз. Про проведення експертизи за такими матеріалами вказується в документі про призначення експертизи (залучення експерта) або письмово повідомляється експерт органом (особою), який (яка) призначив (ла) експертизу (залучив (ла) експерта).

Положеннями науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України 08 жовтня 1998 року № 53/5 передбачено, що для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів. Позивачем для проведення почеркознавчого дослідження надано технічні копії докуменітв, виконані за допомогою розмножувальної техніки. Таким чином, суд не приймає до уваги висновок експерта № 82/19 від 25 червня 2019 року, оскільки він не може вважатися належним доказом у справі.

Свідок ОСОБА_2 показав, що позивач був офіційно працевлаштований та виконував різні обов`язки, охороняв об`єкт, прибирав сніг та сміття. Графік роботи позивача змінювався. Він передавав ОСОБА_1 заробітну плату, за отримання якої повинен був розписуватися у відомості в офісі у бухгалтера.

Свідок ОСОБА_3 показав, що ОСОБА_1 був охоронником, працював по графіку одні сутки через двоє, до його обов`язків входила охорона територій. Заробітну плату привозив ОСОБА_2 , при цьому позивач повинен був розписуватися у відомостях про її отримання. За 24 роки його роботи у товаристві затримки щодо виплати заробітної плати не було.

Свідок ОСОБА_4 показала, що ОСОБА_1 працював у ТОВ «Медіаконсалтинг» на посаді менеджера, однак фактично виконував функції охоронника. Заробітна плата виплачувалася йому кожного місяця, передавалася через ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

У подальшому ОСОБА_1 був переведений до ТОВ «Таврійські ігри», що входить до одного холдингу, про затримку виплати заробітної плати на момент переведення не заявляв. Про отримання заробітної плати ОСОБА_1 розписувався у відомості, при цьому вона не була присутня під час здійснення ним підпису.

Стаття 43 Конституції України гарантує, що кожен має право на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом. Право на своєчасне одержання винагороди за працю захищається законом.

Відповідно до частини першої статті 1 Закону України «Про оплату праці» заробітна плата - це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку за трудовим договором роботодавець виплачує працівникові за виконану ним роботу.

Працівник має право на оплату своєї праці відповідно до актів законодавства і колективного договору на підставі укладеного трудового договору (частина перша статті 21 Закону України «Про оплату праці»).

Частиною шостою статті 24 Закону України «Про оплату праці» передбачено, що своєчасність та обсяги виплати заробітної плати працівникам не можуть бути поставлені в залежність від здійснення інших платежів та їх черговості.

Отже, держава гарантує та захищає законом право громадянина на своєчасне одержання винагороди за працю. Своєчасність та обсяги виплати заробітної плати працівникам не можуть бути поставлені в залежність від здійснення інших платежів та їх черговості. Оплата праці працівників здійснюється в першочерговому порядку.

Відповідно до статті 47 Кодексу законів про працю України (далі КЗпП), власник або уповноважений ним орган зобов`язаний в день звільнення видати працівникові оформлену трудову книжку і провести з ним розрахунок у строки, зазначені в статті 116 цього Кодексу.

Згідно з частиною першою статті 116 КЗпП України при звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, провадиться в день звільнення. Якщо працівник в день звільнення не працював, то зазначені суми мають бути виплачені не пізніше наступного дня після пред`явлення звільненим працівником вимоги про розрахунок. Про нараховані суми, належні працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган повинен письмово повідомити працівника перед виплатою зазначених сум.

Частиною першою статті 117 КЗпП України передбачено, що в разі невиплати з вини власника або уповноваженого ним органу належних звільненому працівникові сум у строки, зазначені в статті 116 цього Кодексу, при відсутності спору про їх розмір, підприємство, установа, організація повинні виплатити працівникові його середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку.

Аналіз зазначених норм свідчить про те, що всі суми (заробітна плата, вихідна допомога, компенсація за невикористану відпустку, оплата за час тимчасової непрацездатності тощо), належні до сплати працівникові, мають бути виплачені у день звільнення цього працівника. Закон прямо покладає на підприємство, установу, організацію обов`язок провести зі звільненим працівником повний розрахунок, виплатити всі суми, що йому належать; при невиконанні такого обов`язку з вини власника або уповноваженого ним органу наступає передбачена статтею 117 КЗпП України відповідальність.

Відповідно до пункту 20 постанови Пленуму Верховного Суду України від 24 грудня 1999 року № 13 «Про практику застосування судами законодавства про оплату праці», установивши при розгляді справи про стягнення заробітної плати у зв`язку із затримкою розрахунку при звільненні, що працівникові не були виплачені належні йому від підприємства, установи, організації суми в день звільнення, коли ж він у цей день не був на роботі - наступного дня після пред`явлення ним роботодавцеві вимог про розрахунок, суд на підставі статті 117 КЗпП України стягує на користь працівника середній заробіток за весь період затримки розрахунку, а при не проведенні його до розгляду справи - по день постановлення рішення, якщо роботодавець не доведе відсутності в цьому своєї вини. Сама по собі відсутність коштів у роботодавця не виключає його відповідальності.

Статтями 12, 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Оцінюючи в сукупності всі докази, суд дійшов наступного висновку. Так, при розгляді даної справи по суті не знайшов свого підтвердження факт невиплати позивачу заробітної плати та інших належних платежів за період його роботи у ТОВ «Медіаконсалтинг» з лютого по жовтень 2017 року. Факт здійснення підпису у відомостях про отримання заробітної плати не самим ОСОБА_1 , а іншою особою із наслідуванням його підпису, недоведений належними та допустимими доказами. Посилання на ці обставини спростовані відповідачем шляхом подачі належного доказу, прийнятого судом до уваги, а саме висновком експерта Українського науково-дослідного інституту спеціальної техніки та судових експертиз Служби безпеки України від 23 квітня 2019 року. Допитані у судовому засіданні свідки, співробітники

ТОВ «Медіаконсалтинг» та ТОВ «Таврійські ігри», підтвердили факт одержання позивачем заробітної плати. Крім того, суд враховує ті обставини, що позивач працював у

ТОВ «Медіаконсалтинг», у подальшому по переводу перейшов до іншого підприємства, що входить до одного із відповідачем холдингу ТОВ «Таврійські ігри». За наявності факту невиплати заробітної плати дії щодо переводу є цілком не логічними.

З огляду на викладені обставини, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні даного позову.

Враховуючи необґрунтованість даного позову та відсутність підстав для його задоволення, судові витрати стягненню не підлягають.

Керуючись статтями 141, 263, 264, 265, 354 ЦПК України, Броварський міськрайонний суд Київської області,

в и р і ш и в:

У задоволенні позову відмовити.

Учасники справи:

позивач ОСОБА_1 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 );

відповідач товариство з обмеженою відповідальністю «Медіаконсалтинг» (місцезнаходження: місто Київ, вулиця Павлівська, будинок № 29-Б, кімната № 8; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України: 33552086).

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду через Броварський міськрайонний суд Київської області, або ж безпосередньо до суду апеляційної інстанції, шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, то зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя В.О.Василишин