Справа № 357/5045/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 березня 2020 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Кошель Б. І. ,

при секретарі Тодосієнко О. А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду № 6 м. Біла Церкваза правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 про визнання права власності на спадкове майно (квартиру) в порядку спадкування за законом,-

В С Т А Н О В И В :

Позивачка ОСОБА_1 звернулась до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з цивільним позовом до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 про визнання права власності на спадкове майно (квартиру) в порядку спадкування за законом, обґрунтовуючи його тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати ОСОБА_4 , яка на момент смерті відповідно до договору міни квартири від 20 жовтня 2000 року була власницею частини квартири АДРЕСА_1 . Власником іншої частини квартири на даний час є брат позивачки ОСОБА_2 , відповідно до вказаного договору міни. Відповідно до заповіту складеного ОСОБА_4 21.07.2005 року, остання заповіла все своє майно, де б воно не було б і з чого воно б не складалось своєму синові брату позивачки ОСОБА_5 . ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 помер та у встановлений законом строк позивачка звернулась до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті брата щодо видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на частку квартири АДРЕСА_1 , у результаті чого вона отримала відмову у видачі свідоцтва , оскільки позивачкою було подано неналежним чином оформлений документ, що посвідчує право власності на квартиру, а саме договір міни квартири, посвідчений Білоцерківською державною нотаріальною конторою 12.10.2000 року за реєстровим №2-4161, в тексті якого маються виправлення. Посилаючись на вказані обставини, позивачка просила суд визнати за нею в порядку спадкування за законом право власності на 1/2 частини квартири АДРЕСА_1 .

Позивачка в судове засідання не з`явилась, про місце, час та дату розгляду справи повідомлена належним чином, подала до суду заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримала в повному обсязі, просили задовольнити.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про день і час розгляду справи був повідомлений належним чином, направив до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги визнав в повному обсязі.

Відповідно до ч. 1, 4 ст. 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Третя особа ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, про місце, час та дату розгляду справи повідомлений належним чином, подав до суду заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримав в повному обсязі, проти задоволення позову не заперечував.

Суд, дослідивши матеріали справи, прийшов до висновку, що позов обґрунтований і підлягає задоволенню з наступних підстав.

Так, судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивачки ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 . За життя їй належала частина квартири АДРЕСА_1 , на підставі договору міни квартири від 12.10.2000 року, посвідченого державним нотаріусом Білоцерківської державної нотаріальної контори Дворко Т.Г., зареєстровано в реєстрі за №2-4161. Інша частина відповідно до зазначеного договору належить ОСОБА_2 .

На випадок своєї смерті ОСОБА_4 склала заповіт, який посвідчений 21 липня 2005 року державним нотаріусом Другої Білоцерківської міської державної нотаріальної контори Київської області Кушнір Н.Б., за реєстровим №2-4995, яким усе своє майно заповіла ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_5 помер, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 .

З матеріалів справи вбачається, що позивачка звернулась до Другої Білоцерківської міської державної нотаріальної контори Київської області із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом, однак отримала відмову у видачі свідоцтв про право на спадщину за законом на частку квартири, оскільки нею подано неналежним чином оформлений документ, що посвідчує право власності на квартиру, а саме: договір міни квартири, посвідчений Білоцерківською державною нотаріальною конторою 12 жовтня 2000 року за реєстровим №2-4161, в якому нотаріусом не було вказано, в яких частках ОСОБА_4 та ОСОБА_2 належить квартира АДРЕСА_1 та зроблено в тексті договору кілька виправлень, що підтверджується постановою державного нотаріуса Другої Білоцерківської міської державної нотаріальної контори Київської області Приймак А.Г. про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 06.02.2019 року №250/02-31.

З матеріалів спадкової справи вбачається, що єдиним спадкоємцем після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 є його сестра ОСОБА_1 .

Вирішуючи по суті даний спір, суд виходить з наступного.

Відповідно до ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ч.1 ст.1241 ЦК України, малолітні, неповнолітні, повнолітні непрацездатні діти спадкодавця, непрацездатна вдова(вдівець) та непрацездатні батьки спадкують, незалежно від змісту заповіту, половину частки, яка належала б кожному з них у разі спадкування за законом (обов`язкова частки).

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року, у разі відмови нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину, право власності на спадкове майно визнається в судовому порядку.

Згідно ст. 1216 ЦК України спадкування є перехід прав та обов`язків ( спадщини) від фізичної особи, яка померла ( спадкодавця), до інших осіб ( спадкоємців).

Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

До складу спадщини, у відповідності до ст. 1218 ЦК України, входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно ч.3 ст. 1296 ЦК України, відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Враховуючи п. 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2010 року «Про судову практику у справах про спадкування», свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Враховуючи, що, оформити через органи нотаріату право на спадкове майно не вбачається можливим, суд вважає, що право позивачки на спадкове майно підлягає судовому захисту, і тому позов слід задовольнити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 328, 392, 1216, 1268, 1296 ЦК України, ст. 4, 12, 13, 81, 206, 263-265, 273 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позов задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 (місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 ) право власності на квартиру АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 .

Рішення може бути оскаржене.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було врученоі у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

СуддяБ. І. Кошель