Справа № 646/9011/18
№ провадження 2/646/340/2020
Р І Ш Е Н Н Я

(заочне)

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16.03.2020 м.Харків

Червонозаводський районний суд міста Харкова у складі :

головуючого у справі судді Шелест І.М.

за участю секретаря Хілінського М.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , яка зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , до ОСОБА_2 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , третя особа Перша Харківська державна нотаріальна контора, місцезнаходження: 61003, м. Харків, м-н Конституції, 1, Палац праці, 7 п-д, 4 поверх, про визнання права власності в порядку спадкування за законом,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом та просила суд визнати за нею право власності на 1/6 частину квартири квартири АДРЕСА_3 , загальною площею 58,2 кв.м., в порядку спадкування за законом після матері, ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування позову зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати ОСОБА_3 , яка проживала та була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_4 . Її мати була співвласницею квартири АДРЕСА_3 . Дана квартира належала на праві спільної сумісної власності ОСОБА_3 , ОСОБА_2 та сину ОСОБА_2 ОСОБА_4 . Будь-якого договору між співвласниками квартири АДРЕСА_3 ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 не було. Отже, частки у спільному майні співвласників квартири є рівними по 1/3 частині. Таким чином, після смерті її матері ОСОБА_3 відкрилась спадщина, яка складається з 1/3 частини квартири АДРЕСА_3 . Оскільки заповіт відсутній, спадкоємцями після смерті матері ОСОБА_3 відповідно до положень ст. 1258, ст. 1261 ЦК України є вона, як донька померлої, та її сестра ОСОБА_2 , яка також є донкою померлої. ОСОБА_1 у передбачений ст. 1270 ЦК України строк прийняла спадщину шляхом подачі відповідної заяви до Першої Харківської державної нотаріальної контори. Так, у квітні 2018 року вона звернулась до Першої Харківської державної нотаріальної контори і на підставі її заяви державним нотаріусом Литвин Г.Р. 24.04.2018 відкрито спадкову справу. Однак, на даний час ні усної домовленості, ні письмового договору між спадкоємцями не існує. Від вирішення питання про спадкування майна мирним шляхом відповідач ОСОБА_2 категорично відмовляється та заперечує її право на спадщину. Оформити спадщину шляхом отримання свідоцтва на право на спадщину вона не може, оскільки правовстановлюючий документ свідоцтво про право власності на житло на зазначену квартиру у неї відсутнє. Зазначене свідоцтво про право власності на житло знаходиться у відповідача ОСОБА_2 , яка в категоричній формі відмовляється від його надання для оформлення спадщини як позивачу ОСОБА_1 , так і на вимогу нотаріуса про необхідність надання документів). За таких обставин вимущена звернутись до суду з відповідним позовом.

Представник позивача адвокат Бондаренко О.В. в своїй заяві до суду просила позов задовольнити, справу розглянути в її відсутність.

Відповідач в судове засідання не з`явилася, про день та час розгляду справи повідомлялася належним чином шляхом неодноразового направлення судової повістки, причин неявки суду не повідомила. Своїм правом на відзив на позов відповідач не скористалась.

Представник третьої особи Першої Харківської державної нотаріальної контори судове засідання не зявився, надавши до суду заяву про розгляд справи за їх відсутності.

Суд, відповідно до ч.4 ст.223, ст.ст. 280-281 ЦПК України, вважає можливим провести заочний розгляд справи, проти чого не заперечував і представник позивача по справі.

Суд, дослідивши письмові матеріали, оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, дійшов висновку про те, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області від 17.04.2018 та відкрилася спадщина (а.с. 9).

Відповідно до даних свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 від 17.03.1967, виданим Червонозаводським РАЦС м. Харкова, ОСОБА_5 є донькою ОСОБА_3 (а.с. 6).

Відповідно до данних свідоцтва про одруження серії НОМЕР_3 від 16.10.1998, виданим Комінтернівським відділом реєстрації актів громадянського стану, ОСОБА_5 змінила своє прізвище на « ОСОБА_6 » (а.с. 7).

Відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 23.11.2006 реєстраційний № 9-06-274267, виданого Відділом приватизації житлового фонду Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Виконавчого комітету Харківської міської ради на підставі розпорядження № 13468 від 23.11.2006, квартира, яка розташована за адресою: АДРЕСА_4 , належить ОСОБА_3 , ОСОБА_2 та ОСОБА_4 (а.с. 51).

Згідно відповіді КП ХМ «БТІ» від зазначено, що квартира АДРЕСА_3 станом на 31.12.2012 року зареєстрована на праві сумісної власності за ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого від 23.11.2006 № 9-06-274267 (а.с. 8).

Будь-якого договору між співвласниками квартири АДРЕСА_3 ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 не було. Отже, частки у спільному майні співвласників квартири є рівними по 1/3 частині.

Згідно витягу про реєстрацію у спадковому реєстрі 24.04.2018 після смерті ОСОБА_3 . Першою Харківською державною нотаріальною конторою було заведено спадкову справу № 168/2018 (а.с.11).

З матеріалів справи вбачається, що спадкодавець ОСОБА_3 мала двох спадкоємців першої черги доньку ОСОБА_1 та доньку ОСОБА_2 . Остання на час відкриття спадщини проживала разом зі спадкодавцем ОСОБА_3 та прийняла спадщину, що відповідає положенням ч. 3 ст. 1268 ЦК України. Відмови від спадщини не було.

На підтвердження прийняття спадщини позивач ОСОБА_1 подала заяву 24.04.2018 до Першої Харківської державної нотаріальної контори. Листом Першої Харківської державної нотаріальної контори від 24.04.2018 № 1364/02-14 ОСОБА_1 повідомлено про те, що для одержання сідоцтва про право на спадщину їй необхідно подати оригінали документів, зокрема тих, що підтверджують належність майна спадкодавцю (а.с. 11).

Матеріалами справи підтверджується, що у позивача відсутній оригінал правовстановлюючого документу на квартиру АДРЕСА_3 .

12.12.2018 державним нотаріусом Першої Харківської державної нотаріальної контори Грошевою О.Ю. було прийнято постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, якою відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом (а.с. 12-13).

Постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 12.12.2018 обгрунтована тим, що ОСОБА_1 як заявником не подано документів на нерухоме майно, що стверджують належність майна спадкодавцю ОСОБА_3 на праві власності.

Надаючи правову кваліфікацію обставинам справи суд виходить з наступного.

Згідно з ч. 1 ст. 1216 Цивільного кодексу України спадкування є перехід прав та обовязків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців).

Згідно з ч. 1 ст. 1217 Цивільного кодексу України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За правилами ст. 1218 Цивільного кодексу України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст. 1223 Цивільного кодексу України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Оскільки заповіт відсутній, спадкоємцями після смерті ОСОБА_3 відповідно до положень ст. 1261 Цивільного кодексу України є позивач ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , як доньки померлої.

Відповідно до положень ст.ст. 368, 370, 372 Цивільного кодексу України та п. 12 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» у разі смерті співвласника приватизованого будинку (квартири) частки кожного із співвласників у праві спільної власності є рівними, якщо інше не було встановлено договором між ними. Частка померлого співвласника не може бути змінена за рішенням суду. Для оформлення права на спадщину закон не вимагає рішення суду про визначення частки спадкодавця.

Згідно з ст. 1267 Цивільного кодексу України та п. 5.1. листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» частки у спадщині кожного зі спадкоємців за законом є рівними, якщо тільки спадкоємці: - за усною домовленістю між собою не змінили розмір частки когось із них в спадщині, яка складається з рухомого майна; - за письмовою угодою (договором), посвідченою нотаріусом, якщо це стосується нерухомого майна або транспортного засобу, не змінили розмір часток в спадщині когось із них.

Згідно з ч. 1 ст. 1269, ч. 1 ст. 1270 Цивільного кодексу України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

У строк, визначений ч. 1 ст. 1270 Цивільного кодексу України спадкоємець ОСОБА_1 звернулась до Першої Харківської державної нотаріальної контори, чим виконала усі залежні від себе дії для прийняття спадщини.

Пунктом 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову справахпро спадкування» від 30.05.2008р. №7 передбачено, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду з правилами позовного провадження.

Згідно ст.ст. 79, 80 Цивільного процесуального кодексу України надані позивачем докази суд визнає достовірними, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи, а також достатніми, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відстуність обставин справи, які входять до предмету доказування.

З наведених норм чинного законодавства України та фактичних обставин справи встановлено, що позивач, є спадкоємцем за законом після смерті матері ОСОБА_3 .

Суд вважає, що позовні вимоги позивача знайшли своє підтвердження наданими суду письмовими доказами та вимоги щодо визнання права власності по закону за ОСОБА_1 на 1/6 частину квартири АДРЕСА_3 після смерті матері ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 підлягають задоволенню повністю.

Статтею 2 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно з вимогами ст. 13 Цивільного процесуального кодексу України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до вимог ст. 263 Цивільного процесуального кодексу України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Відповідно до ст. 141 Цивільного процесуального кодексу України з відповідача на користь позивача також стягується сума судового збору, сплачена ним при подачі позову до суду у сумі 704,80 грн.

На підставі викладеного згідно ст. ст. 328, 368, 370, 372, 1216, 1217, 1218, 1221, 1222, 1223, 1261, 1267-1270, керуючись ст.ст. 4, 12, 13, 81, 133, 141, 259, 263, 264, 265 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Перша Харківська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування за законом задовольнити повністю.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІПН НОМЕР_4 право власності в порядку спадкування за законом на 1/6 частину квартири АДРЕСА_3 , після смерті матері ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІПН НОМЕР_4 сплачений судовий збір у сумі 704, 80 грн.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому Цивільно-процесуальним законодавством.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

Відповідно до вимог п.15 Перехідних положень ЦПК України( в ред. з 15.12.2017 року) до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через Червонозаводський районний суд м. Харкова, а матеріали справи витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Відомості щодо учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІПН НОМЕР_4 , яка мешкає за адресою: АДРЕСА_5 .

Відповідач: ОСОБА_2 , яка мешкає за адресою: АДРЕСА_4 .

Третя особа: Перша ХДНК, місцезнаходження: м. Харків майдан Конституції, 1, Палац праці, 7 підїзд, 4 поверх.

Повний текст рішення виготовлений 20.03.2020.

Суддя І.М. Шелест