пр. № 2-з/759/47/20
ун. № 759/3243/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 березня 2020 року суддя Святошинського районного суду м. Києва Кириленко Т.В. розглянувши заяву ОСОБА_1 як законного представника ОСОБА_2 про забезпечення позову до подання до суду позовної заяви,-

В С Т А Н О В И В:

До Святошинського районного суду м. Києва надійшла заява ОСОБА_1 як законного представника ОСОБА_2 про забезпечення позову до подання до суду позовної заяви, в якій просить суд:

1) заборонити ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , а також іншим особам, що діють від їх імені, за їх дорученням та/або в їх інтересах вчиняти у будинку АДРЕСА_1 дії щодо вселення до приміщень що використовуються для проживання та побутових потреб ОСОБА_2 та його законних представникі ОСОБА_1 та ОСОБА_5 ;

2) заборонити будь -які дії щодо виселення ОСОБА_2 , ОСОБА_1 . ОСОБА_5 з цих приміщень та/або щодо їх обмеження в користуванні цими приміщеннями.

В обґрунтування заяви посилається на те, що він має намір звернутися до суду з позовом до ОСОБА_3 як законного представника ОСОБА_4 про визнання права на проживання у будинку, користування житловими, господарсько- побутовими та іншими приміщеннями, прибудовами, комунікаціями та земельною ділянкою садиби. Починаючи з 2009 року він проживав в даному будинку з матір`ю ОСОБА_6 , яка знаходилася у цивільному шлюбі з ОСОБА_7 (співвласником будинку АДРЕСА_1 ). З 2015 року в вище вказаному будинку почала проживати його дружина ОСОБА_5 , а ІНФОРМАЦІЯ_1 у них народився син ОСОБА_2 . Його сім`я постійно проживає у зазначеному будинку, підтримує порядок у приміщенні та на території.

Другою співвласницею будинку являється ОСОБА_4 , яка набула право власності на частку будинку з травня 2018 року. ОСОБА_4 є неповнолітньою, тому від її іменні діє мати (як законний представник) ОСОБА_8 , котра останнім часом вдається до заходів по вселенню до будинку, займає самовільно кімнати без узгодження з іншими співвласниками, намагається зруйнувати сталий порядок в будинку.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що заява про забезпечення позову підлягає частковому задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ч. 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно п. 1 ч. 1 ст.150 ЦПК України позов забезпечується, зокрема, забороною вчиняти певні дії.

Разом з тим, згідно п. 10 ст. 150 ЦПК України не допускається вжиття заходів забезпечення позову, які за змістом є тотожними задоволенню заявлених позовних вимог, якщо при цьому спір не вирішується по суті.

Відповідно до ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

Крім того, відповідно до п. 4 Постанови Пленуму Верховного суду України № 9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулась з такою заявою, позовним вимогам.

Як роз`яснено в постанові № 9 Пленуму Верховного суду України від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Цивільний процесуальний закон не зобов`язує суд при розгляді питань про забезпечення позову перевіряти обставини, які мають значення для справи, а лише запобігає ситуації, при якій може бути утруднено чи стане неможливим виконання рішення у разі задоволення позову. Види забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду, а таке рішення може бути постановлено тільки у відповідно до заявлених позовних вимог. Заходи забезпечення позову повинні застосовуватись лише у разі необхідності та бути співмірними із заявленими вимогами, оскільки безпідставне забезпечення позову може привести до порушення прав і законних інтересів інших осіб.

Враховуючи, що заявник має намір звернутися до суду з позовом про визнання права на проживання у будинку АДРЕСА_1 , виконання рішення по якому в разі задоволення позову можу бути утруднено при вчиненні дій щодо виселення заявника з будинку, заява про забезпечення позову в частині заборони будь-яких дій щодо виселення ОСОБА_2 з даного будинку підлягає задоволенню.

Однак, вимоги заяви щодо заборони співвласникам будинку вчиняти дії щодо вселення та виселення у належний їм на праві власності будинок не є співмірними з позовниим вимогами, з якими він має намір звернутися до суду, можуть порушити права та інтереси інших осіб, а тому законних підстав для задоволення заяви в цій частині немає.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 151-153, 293 ЦПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 як законного представника ОСОБА_2 про забезпечення позову задовольнити частково.

Заборонити будь-які дії щодо виселення ОСОБА_2 , ОСОБА_1 та ОСОБА_5 з будинку АДРЕСА_1 до розгляду справи за позовом ОСОБА_2 про визнання права на проживання в даному будинку та користування житловими, господарсько-побутовими та іншими приміщеннями будинку та земельною ділянкою.

В іншій частині заяви - відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту підписання її суддею.

Ухвалу про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову може бути оскаржено. Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Апеляційну скаргу на ухвалу суду може бути подано до Київського апеляційного суду через Святошинський районний суд м. Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо, апеляційна скарга на ухвалу суду подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: Т.В. Кириленко