Ухвала

20 березня 2020 року

м. Київ

справа № 661/2298/19

провадження № 61-4846ск20

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

Воробйової І. А. (суддя-доповідач), Лідовця Р. А., Черняк Ю. В.,

розглянув касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Херсонрегіонгаз» на рішення Новокаховського міського суду Херсонської області від 16 жовтня 2019 року та постанову Херсонського апеляційного суду від 06 лютого 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Херсонгаз», Товариства з обмеженою відповідальністю «Херсонрегіонгаз» про захист прав споживача,

ВСТАНОВИВ:

Утравні 2019 року ОСОБА_1 , звернувся до суду з позовом до АТ «Херсонгаз», ТОВ «Херсонрегіонгаз» в якому просив визнати незаконними дії відповідачів по відключенню та припиненню газопостачання належної йому квартири АДРЕСА_1 , зобов`язати АТ «Херсонгаз» відновити власними силами за власний рахунок газопостачання у квартирі позивача, стягнути солідарно з відповідачів на користь позивача в рахунок відшкодування моральної шкоди 10 000 грн.

Рішенням Новокаховського міського суду Херсонської області від 16 жовтня 2019 року, позов ОСОБА_1 задоволено частково.

Визнано дії АТ «Херсонгаз» та ТОВ «Херсонрегіонгаз» по відключенню та припиненню газопостачання квартири споживача за адресою АДРЕСА_2 незаконними. Зобов`язано АТ «Херсонгаз» відновити власними силами та за власний рахунок газопостачання у квартирі споживача за адресою АДРЕСА_2 . В решті позовних вимог відмовлено. Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Постановою Херсонського апеляційного суду від 06 лютого 2020 року апеляційну скаргу ТОВ «Херсонрегіонгаз» залишено без задоволення. Апеляційну скаргу АТ «Херсонгаз» задоволено.

Рішення Новокаховського міського суду Херсонської області від 16 жовтня 2019 року в частині задоволення позовних вимог ОСОБА_1 до АТ «Херсонгаз» про визнання дій АТ «Херсонгаз» по відключенню та припиненню газопостачання квартири споживача АДРЕСА_1 незаконними та про зобов`язання АТ «Херсонгаз» відновити власними силами та за власний рахунок газопостачання у квартирі споживача АДРЕСА_1 та в частині стягнення з АТ «Херсонгаз» на користь держави судового збору скасовано, ОСОБА_1 у задоволенні зазначених позовних вимог до АТ «Херсонгаз» відмовлено. В решті рішення суду залишено без змін.

10 березня 2020 року до Верховного Суду подано касаційну скаргу ТОВ «Херсонрегіонгаз»,в якій, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просило скасувати оскаржувані судові рішення в частині визнання дій ТОВ «Херсонрегіонгаз» по відключенню та припиненню газопостачання квартири споживача за адресою АДРЕСА_2 , незаконними та прийняти нове рішення у відповідній частині, яким відмовити у задоволенні позову.

Вивчивши касаційну скаргу, Верховний Суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження, оскільки вона подана на судові рішення у малозначній справі, що не підлягає касаційному оскарженню, з урахуванням такого.

Стаття 129 Конституції України серед основних засад судочинства визначає забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення (пункт 8).

Згідно з пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах, крім випадків, зазначених у цій же нормі ЦПК України.

Відповідно до частини шостої статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб вираховується станом на

1 січня календарного року, в якому подається скарга (частина дев`ята статті 19 ЦПК України).

Ціна позову у цій справі становить 10 000 грн, яка станом на 1 січня 2020 року не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2 102*100=210 200).

Крім того, було заявлено вимоги немайнового характеру (визнати незаконними діїта зобов`язання вчинити певні дії).

Переглядаючи справу в касаційному порядку, Верховний Суд, який відповідно до частини третьої статті 125 Конституції України є найвищим судовим органом, виконує функцію «суду права», що розглядає спори, які мають найважливіше (принципове) значення.

При цьому, Верховним Судом досліджено та взято до уваги: ціну позову, предмет позову, складність справи та наявність чіткої й незмінної судової практики, а також значення справи для сторін і суспільства, які дали можливість дійти висновку про малозначність справи.

Касаційна скарга та додані до неї матеріали містять посилання на випадки, передбачені пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, за наявності яких судове рішення у малозначній справі підлягає касаційному оскарженню. Верховний Суд таких випадків не встановив.

Відповідно до вимог пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судові рішення, що не підлягають касаційному оскарженню.

Зазначене відповідає Рекомендаціям № R (95) 5 Комітету Міністрів Ради Європи від 7 лютого 1995 року, який рекомендував державам-членам вживати заходи щодо визначення кола питань, які виключаються з права на апеляцію та касацію, щодо попередження будь-яких зловживань системою оскарження. Відповідно до частини «с» статті 7 цієї Рекомендації скарги до суду третьої інстанції мають передусім подаватися відносно тих справ, які заслуговують на третій судовий розгляд, наприклад справ, які розвиватимуть право або сприятимуть однаковому тлумаченню закону.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права (стаття 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»), умови прийнятності касаційної скарги, відповідно до норм законодавства, можуть бути суворішими, ніж для звичайної заяви. Зважаючи на особливий статус суду касаційної інстанції, процесуальні процедури у суді касаційної інстанції можуть бути більш формальними, особливо, якщо провадження здійснюється судом після їх розгляду судом першої інстанції, а потім судом апеляційної інстанції (рішення у справах: «Levages Prestations Services v. France» (Леваж Престасьон Сервіс проти Франції) від 23 жовтня 1996 року; «Brualla Gomez de la Torre v. Spain» (Бруалья Ґомес де ла Торре проти Іспанії) від 19 грудня 1997 року).

З урахуванням наведеного, оскільки ТОВ «Херсонрегіонгаз»,подало касаційну скаргу на судові рішення у малозначній справі, що не підлягають касаційному оскарженню, увідкритті касаційного провадження у справі слід відмовити.

Разом з тим, не потребують окремого розгляду питання дотримання особою, яка подала касаційну скаргу, вимог статей 390 та 392 ЦПК України.

На підставі викладеного та керуючись статтею 129 Конституції України, статтею 19, статтею 260, пунктом 2 частини третьої статті 389, пунктом 1 частини другої статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Херсонрегіонгаз» на рішення Новокаховського міського суду Херсонської області від 16 жовтня 2019 року та постанову Херсонського апеляційного суду від 06 лютого 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Херсонгаз», Товариства з обмеженою відповідальністю «Херсонрегіонгаз» про захист прав споживача, відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді І. А. Воробйова

Р. А. Лідовець

Ю. В. Черняк