_____________________________________________________________________________________________________________________
Справа № 947/4609/20
Провадження № 2/947/2166/20
УХВАЛА

17.03.2020 року

Cуддя Київського районного суду м. Одеси Калашнікова О.І., розглянув матеріали за позовною заявою ОСОБА_1 до Київського районного суду м. Одеси, третя особа: третя Державна нотаріальна контора Одеського міського нотаріального округу про скасування заходів забезпечення позову.

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовною заявою до Київського районного суду м. Одеси, третя особа: третя Державна нотаріальна контора Одеського міського нотаріального округу про скасування заходів забезпечення позову по справі за заявою ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про застосування примусових заходів, посилаючись на те, що ухвалою Київського райсуду м. Одеси від 30.05.2005 року було вжито примусові заходи відносно ОСОБА_1 шляхом арешту належної йому квартири АДРЕСА_1 та заборони здійснювати будь-які угоди щодо відчуження до розгляду спору судом.

Оскільки зазначена позовна заява подана з порушенням вимог ст.175,158 ЦПК України, а саме: в заяві не зазначені усі учасники справи, їх призвіще ( найменування ), місце проживання ( перебування ) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв`язку; позовна заява надана в одному примірнику, а не відповідно до кількості учасників справи; відсутні письмові докази, що підтверджують наявність підстав для задоволення заяви про скасування заходів забезпечення позову, ухвалою від 04.03.2020 року позовна заява була залишена без руху, позивачу надано строк для усунення недоліків.

Також було зауважено, що при визначенні кола та статусу учасників справи слід звернути увагу на те, що Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ постановою № 5 від 3 червня 2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» надав судам низку роз`яснень стосовно застосування законодавства при розгляді позовів про зняття арешту з майна. У вказаній Постанові роз`яснено, що відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення (стаття 3 Закону України від 21 квітня 1999 року № 606-XIV «Про виконавче провадження» (у редакції Закону України від 04 листопада 2010 року №2677-VI). У випадках, коли арешт майна проводився для забезпечення конфіскації чи стягнення майна на користь держави, як відповідач до участі у справі у встановленому законом порядку також залучається відповідний територіальний орган Державної фіскальної служби України.

Крім того, суд залишаючи позовну заяву без руху також звертав увагу позивача на те, що звернення з позовом до суду до не належного відповідача є підставою для відмови у задоволенні позову.

У данному випадку ОСОБА_1 у позові стверджує, щоОСОБА_4 до суду з позовом не зверталися, справа по суті не розглядалася, а відповідачем по справі зазначив Київський районний суд.

Відповідно до ст.158 ЦПК України - суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Заходи забезпечення позову, вжиті судом до подання позовної заяви, скасовуються судом також у разі:

1) неподання заявником відповідної позовної заяви згідно з вимогами частини третьої статті 152 цього Кодексу;

2) повернення позовної заяви;

3) відмови у відкритті провадження у справі.

Однак у встановлений строк позивач вимоги судової ухвали від 04.03.2020 року не виконав, недоліки не усунув.

Згідно до ч.3 ст.185 ЦПК України - якщо позивач відповідно до ухвали суду не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Статтею 7 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що сплачена сума судового збору повертається за ухвалою суду в разі - повернення заяви або скарги.

Повернення сплаченої суми судового збору здійснюється в порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади із забезпечення реалізації державної фінансової політики (ч. 5 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» №3674-VI).

У данному випадку за подачу позовної заяви позивачем сплачено судовий збір у розмірі 840,00 грн., квитанція №13 від 03 березня 2020 року.

Керуючись ст.185 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Київського районного суду м. Одеси, третя особа: третя Державна нотаріальна контора Одеського міського нотаріального округу про скасування заходів забезпечення позову - вважати не поданою і повернути позивачу разом з додатками.

Зобов`язати Управління Державної казначейської служби України у м. Одесі Одеської області (, вул. Черняховського, 6, м. Одеса) повернути ОСОБА_1 , ( АДРЕСА_2 , ідентифікаційний номер фізичної особи-платника податків відсутній ) з державного бюджету судовий збір у сумі 840 гривень 00 коп., який було сплачено на розрахунковий рахунок отримувача НОМЕР_1 , МФО 899998, , отримувач УК у м. Одесі /Київський район/2, згідно квитанції №13 від 03.03.2020 року у розмірі 840 грн.00 коп.

Роз`яснити заявнику, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили після підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в Одеський апеляційний суд через Київський районний суд м. Одеси протягом 15 діб після проголошення ухвали.

Суддя Калашнікова О. І.