Справа № 304/213/20 Провадження № 2/304/209/2020
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

11 березня 2020 року м. Перечин

Суддя Перечинського районного суду Закарпатської області Ганько І.І., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дитини, -

В С Т А Н О В И В :

позивач звернулася до суду з вищезазначеним позовом, який мотивує тим, що 04 листопада 2017 року з відповідачем зареєструвала шлюб у виконавчому комітеті Кам`яницької сільської ради Ужгородського району Закарпатської області, актовий запис №155. Від даного шлюбу ІНФОРМАЦІЯ_1 у них народився син ОСОБА_3 . Однак, подружнє життя у сторін не склалося через відсутність взаєморозуміння, різні характери та погляди на сімейне життя, внаслідок чого вона втратила до відповідача почуття любові та поваги. Оскільки примирення між ними вважає неможливим, тому просить їх шлюб розірвати, сина залишити на подальше проживання із нею. Після розірвання шлюбу залишити їй прізвище « ОСОБА_4 ».

Подана позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки в порушення вимог ст. 175 ЦПК України не містить виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а саме те, що між сторонами дійсно існує спір щодо визначення місця проживання дитини та де остання проживає на даний час, а також зазначення доказів у підтвердження вказаного; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності).

Крім цього, згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру судовий збір справляється у сумі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (840,80 грн.).

Відповідно до квитанції № від 20 лютого 2020 року позивачем сплачено судовий збір у сумі 840,80 грн.

Однак, враховуючи наявність двох вимог немайнового характеру (розірвання шлюбу і визначення місця проживання дитини), суддя констатує, що судовий збір сплачений ОСОБА_1 не в повному обсязі.

При цьому, відповідно до ч. 4 ст. 175 ЦПК України якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

Вказане позовна заява також не містить.

За таких обставин, враховуючи вищенаведене, за наявності між сторонами спору щодо визначення місця проживання дитини ОСОБА_1 необхідно доплатити судовий збір у розмірі 840,80 грн.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Тому, керуючись ст. ст. 185, 258-261 ЦПК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дитини залишити без руху і надати строк для усунення недоліків п`ять днів з дня вручення позивачу ухвали. Повідомити позивача, що вказані в даній ухвалі недоліки слід усунути шляхом подання нової позовної заяви, та роз`яснити, що в разі невиконання вимог ухвали позовна заява буде вважатися неподаною і підлягає поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Ганько І. І.