16 грудня 2020 року м. Київ
Деснянський районний суд м. Києва в складі
головуючого судді Клочко І.В.,
секретаря судового засідання Янковенко І.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення майнової шкоди, завданої залиттям квартири, -
Вимоги обґрунтовує тим, що позивач є власником квартири АДРЕСА_1 . 14.03.2019 сталось затоплення її квартири сусідами, які проживають в квартирі АДРЕСА_2 , що знаходиться на кілька поверхів вище квартири позивача через пошкодження шлангу підключення водопостачання бойлеру в квартирі АДРЕСА_2 .
11.10.2019 ухвалою судді Деснянського районного суду м. Києва Клочко І.В. прийнято справу до свого провадження, відкрито провадження по справі, постановлено здійснювати розгляд справи в порядку загального позовного провадження.
Від представника позивача в судове засідання надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, вимоги позову підтримує в повному обсязі, не заперечує щодо розгляду справи в порядку заочного провадження.
Відповідачі в судове засідання не з`явились, причини неявки суду не повідомили, про розгляд справи повідомлялись належним чином, за зареєстрованим місцем проживання останніх.
Приймаючи до уваги викладене, визнавши матеріали справи достатніми для вирішення справи, а неявку учасників справи такою, що не перешкоджає розгляду заяви, суд розглядає заяву без участі сторін по справі.
Враховуючи, що сторони по справі в судове засідання не з`явились, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Оскільки відповідачі про розгляд справи повідомлялись належним чином, відзив на позовну заяву не подавали та не повідомили причини його неподання, а також те, що сторона позивача не заперечувала щодо розгляду справи в порядку заочного провадження, суд вважає можливим розглянути спір відповідно до ст.ст. 280-282 ЦПК України та на підставі матеріалів справи постановити заочне рішення.
Дослідивши та всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши зібрані по справі докази виходячи зі свого внутрішнього переконання, яке ґрунтується на повному та всебічному дослідженні обставин справи, суд дійшов висновку про задоволення позову з наступних підстав.
Встановлено, що позивач ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 , що підтверджується реєстраційним посвідченням (а.с.6).
У відповідності до Акту про наслідки залиття житлового приміщення від 15.03.2019, 14.03.2019 сталось затікання по стіні в коридорі квартири АДРЕСА_1 . Обстежити квартиру АДРЕСА_2 , яка знаходиться по стояку на 11-му поверсі та встановити причину затікання не вдалося, оскільки мешканців квартири не було вдома. О 20-30год. того ж дня, з`явились мешканці квартири АДРЕСА_2 . На заявку прибув черговий слюсар-сантехнік ОСОБА_4 , обстеживши квартиру АДРЕСА_2 , виявив, що вийшов з ладу шланг підключення бойлера. Бойлер мешканці квартири АДРЕСА_2 встановлювали та підключали самостійно (а.с.11).
Згідно з листом КП КМР «КМБТІ» від 27.08.2019 право власності на квартиру АДРЕСА_2 зареєстровано в рівних долях за ОСОБА_2 та ОСОБА_3 (а.с.12).
Відповідно до Акту приймання-передачі робіт з незалежної оцінки, вартість зазначених робіт склала 2 500 грн.
Згідно зі ст. 10 ЖК України, громадяни зобов`язані дбайливо ставитися до будинку, в якому вони проживають, додержуватись правил користування жилими приміщеннями.
Статтею 151 ЖК України передбачено, що громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію. Безгосподарне утримання
Відповідно до Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених Постановою КМУ від 24.01.2006р. №45, власники квартир зобов`язані використовувати приміщення житлового будинку за призначенням, забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання; не допускати виконання робіт та інших дій, що викликають псування приміщень, приладів та обладнання будинку, порушують умови проживання громадян.
Відповідно до ст. 319 ЦК України, власність зобов`язує, власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян.
Положеннями ст. 322 ЦК України тягар утримання майна покладається на його власника.
Згідно з ч.1 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Згідно з вимогами ч.1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до ч.7 ст. 81 ЦПК України, суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.
Аналізуючи положення вищезазначених процесуальних норм, під час розгляду справ у порядку цивільного судочинства обов`язок доказування покладається як на позивача, так і на відповідача.
Враховуючи викладене, суд вважає доведеним факт залиття з вини відповідачів квартири, належної на праві власності позивачу та розмір завданої матеріальної шкоди, у зв`язку з чим приходить до висновку про задоволення вимог позову в повному обсязі.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України, судові витрати покладаються на відповідачів в рівних частинах.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 2, 7, 10-13, 18, 43,44, 49, 76-83, 133, 141, 174, 175, 179, 187, 258, 263, 265, 268 ЦПК України, ст. ст. 319-322, 1166 ЦК України, суд -
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення майнової шкоди, завданої залиттям квартири - задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 збитки нанесені внаслідок залиття квартири в розмірі 7904,50 грн.
Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 збитки нанесені внаслідок залиття квартири в розмірі 7904,50 грн.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати в розмірі 407,20 грн.
Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 судові витрати 407,20 грн.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач - ОСОБА_1 , РНОКПП - НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання - АДРЕСА_1 .

Відповідач - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП - НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання - АДРЕСА_2 .

Відповідач - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП - платник податків не зареєстрований, місце проживання - АДРЕСА_2 .

Суддя