У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"30" жовтня 2020 р. Дніпровський районний суд міста Києва в складі головуючого судді Арапіної Н.Є., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «РВС Банк» за участю третьої особи Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві про захист прав споживачів, визнання договору про надання споживчого кредиту частково недійсним, зобов`язання вчинити певні дії, -

в с т а н о в и в:

позивач звернулася до суду з позовною заявою до Акціонерного товариства «РВС Банк» за участю третьої особи Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві про захист прав споживачів, визнання договору про надання споживчого кредиту частково недійсним, зобов`язання вчинити певні дії.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 22 жовтня 2020 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі та постановлено розгляд справи проводити у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

10 листопада 2020 року до суду від позивача ОСОБА_1 надійшла заява про уточнення позовних вимог.

Згідно з п. 2 ч. 2 ст. 49 Цивільного процесуального кодексу України крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу: позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

У відповідності до ч. 3 ст. 49 Цивільного процесуального кодексу України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

За правилами ч. 3 ст. 279 Цивільного процесуального кодексу України, якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Зважаючи на те, що провадження у цій справі було відкрито ухвалою суду від 02 липня 2020 року, то відповідний процесуальний строк, встановлений позивачу приписами ст. 49 Цивільного процесуального кодексу України для реалізації права на збільшення або зменшення розміру позовних вимог, зміни предмету або підстав позову, на момент подання відповідної заяви сплинув. Будь-яких клопотань про поновлення пропущеного процесуального строку до заяви не долучено.

Позов у цивільному процесі - це письмово оформлена і адресована суду письмова вимога, що складається з вимоги процесуального характеру та вимоги матеріального характеру (захистити невизнане, оспорюване чи порушене право). А предмет позову - це матеріальний зміст цієї вимоги.

Таким чином, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняте судове рішення. Цей матеріальний зміст позовних вимог позивача, проявляється в матеріально-правовій заінтересованості - отримати певне матеріальне благо.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Зміна предмета позову відбудеться тоді, коли в рамках конкретного позовної вимоги позивач замість одного способу захисту прав (який був заявлений раніше, при подачі позову) захоче скористатися іншим способом захисту, обґрунтовуючи свої позовні вимоги (предмет позову) тими самими обставинами, якими він обґрунтовував первісні вимоги.

Зміна підстав позову відбувається тоді, коли позивач в рамках конкретної позовної вимоги, в обґрунтування раніше заявлених позовних вимог (предмету позову) посилається на інші обставини якими він ці (перші) позовні вимоги, обґрунтовував.

Таким чином, зміна предмета позову означає зміну вимог, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається. Доповнення позовних вимог новою вимогою та новими обставинами, по суті своїй є новим позовом.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві.

Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Якщо в заяві позивача йдеться про збільшення розміру немайнових вимог, то фактично також йдеться про подання іншого позову.

І з заяви про уточнення позовних вимог вбачається, що остання фактично є не лише заявою про збільшення розміру позовних вимог, а містить збільшення підстав позову, які виникли після відкриття провадження у цій справі, та предмету позову, що виключається вимогами цивільного процесуального закону та є підставою для відмови у прийнятті такої заяви.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 49, 258, 260, 261 ЦПК України, суд,-

п о с т а н о в и в :

У прийнятті заяви позивача ОСОБА_1 про уточнення позовних вимог - відмовити повністю.

Відповідно до положень ч.2 ст. 353 Цивільного процесуального кодексу України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції, якщо, скаргу подано на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду. (п.4 ч. 5 ст. 357 ЦПК України)

Суддя Н.Є.Арапіна