Справа № 754/7792/19
У Х В А Л А

Іменем України

13 березня 2020 року Деснянський районний суд м.Києва у складі:

головуючого судді Зотько Т.А.

за участю секретарів судового засідання Ковальової В.О., Малинки А.Ю.,

розглядаючи у відкритому підготовчому засіданні в залі суду м. Києва цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Деснянського районного суду м. Києва з вищевказаною позовною заявою.

Ухвалою судді від 31.05.2019 позовну заяву було повернуто позивачу.

26.06.2019 представником ОСОБА_1 - адвокатом Скляр М.С. було подано до Київського апеляційного суду апеляційну скаргу на ухвалу судді Деснянського районного суду м. Києва від 31.05.2019 року.

Постановою Київського апеляційного суду від 23.08.2019 було задоволено апеляційну скаргу та направлено справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

03.09.2019 справа надійшла до суду.

Ухвалою судді Деснянського районного суду м. Києва від 09.09.2019 буо залишено позовну заяву без руху.

25.09.2019 було усунуто зазначені судом недоліки.

Ухвалою судді від 26.09.2019 у справі було відкрит провадження, та призначено її до підготовчого розгляду.

Позивач та її представники - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 у судове засідання 30.01.2020 не з`явились, про час і місце розгляду справи повідомлені судом належним чином, що підтверджується розпискою (а.с.159).

Розгляд справи за позовом ОСОБА_1 було відкладено на 10.00 годину 13 березня 2020 року.

Позивач та її представники - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 13.03.2020 повторно не з`явились, про час і місце розгляду справи повідомлені судом належним чином, що підтверджується копіями судових повісток та поштовим повідомленням про вручення кореспонденції суду (а.с.183).

Дослідивши матеріали справи суд дійшов наступного висновку.

Згідно з ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Згідно з ч. 5 ст. 223 та п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання позивача або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Ч. 1 ст. 44 ЦПК України визначено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

З будь-якими клопотаннями щодо неможливості явки до суду 13.03.2020 з поважних причин, позивач та її представники не звертались, доказів поважності причин неявки за викликами для розгляду справи 30.01.2020, також суду не надали.

Враховуючи вказане, суд приходить до висновку, що на порушення вимог чинного законодавства, сторона позивача неналежним чином користується наданими процесуальними правами, оскільки справа протягом тривалого часу перебуває у провадженні Деснянського районного суду м. Києва, при цьому у зв`язку з неявною сторони позивача суд позбавлений можливості вирішити справу по суті.

Вказане узгоджується з рішенням Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду об`єктивно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Враховуючи, що в матеріалах справи недостатньо даних про права та взаємовідносини сторін, враховуючи неможливим розгляд справи за відсутності сторони позивача, а також відсутність повідомлення причин повторної неявки в судове засідання сторони позивача, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, позивач має право звернутись до суду повторно.

Керуючись ст. ст. 43, 44, 131, ч. 5 ст. 223, п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості- залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена протягом 15 днів з дня її проголошення шляхом подання безпосередньо до Київського апеляційного суду апеляційної скарги. В разі оголошення вступної та резолютивної частини ухвали або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи строк оскарження ухвали обчислюється з дня складання її повного тексту.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Деснянський районний суд міста Києва.

Суддя: