Справа № 175/3222/20
Провадження № 2/175/848/20
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
18 листопада 2020 року смт. Слобожанське
Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області у складі:
головуючого - судді Бойка О.М.,
при секретарі судового засідання Кучеренко О.Ю.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у смт. Слобожанське цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,-
Позивач звернулася до суду із позовом до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням. В обґрунтування позову зазначає, що вона є власником домоволодіння розташованого за адресою : АДРЕСА_1 . У вказаному будинку, окрім позивача, зареєстрована ще і її невістка - ОСОБА_2 . Фактично ОСОБА_2 у домоволодінні не проживає понад півтора року (з 2018 року). Наразі реєстрація невістки створює позивачу перешкоди у користуванні власністю, оскільки позивач у повній мірі не може користуватися майном. У добровільному порядку невістка припинити реєстрацію проживання відмовляється.
Позивачка у судове засідання не з`явилася,але через канцелярію подала заяву в якій просила суд ухвалити рішення про визнання ОСОБА_2 такою, що втратила право користування житловим будинком (приміщенням) за адресою: АДРЕСА_1 , та зняти ОСОБА_2 з реєстраційного обліку у будинку АДРЕСА_1 , Проти ухвалення заочного судового рішення не заперечувала.
Відповідач ОСОБА_2 належним чином повідомлена про розгляд справи судом в судові засідання не з`явилася, про причини своєї неявки суду не повідомила, заяви про розгляд справи за її відсутності не надала, з клопотанням про відкладення розгляду справи до суду не зверталася, а також не скористалася правом надання заперечень проти позову.
Згідно до ч.1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.
Враховуючи, що відповідач ОСОБА_2 , виходячи з положень ч.11 ст.128 ЦПК України вважаються належним чином повідомленими про дату, час і місце розгляду справи, в судове засідання не з`явилися, згідно до ст. 280 ЦПК України, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Згідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, враховуючи неявку в судове засідання всіх учасників справи, розгляд справи здійснюється без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.
Суд, вивчивши матеріали справи, оцінивши докази у справі за принципами встановленими ст.89 ЦПК України, вважає що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.
Кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів (ч.1 ст.4 ЦПК України).
Суд розглядає цивільні справи не інакше, як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі (ч.1 ст.13 ЦПК України).
Згідно ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.
Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини.
Статтею 55 Конституції України передбачено, що права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.
Позивач ОСОБА_1 володіє житловим будинком розташованим за адресою АДРЕСА_1 .
Відповідно до копії домової книги , щодо зареєстрованих осіб за адресою: АДРЕСА_1 спільно з власником житлового будинку позивачем ОСОБА_1 зареєстрована невістка - ОСОБА_2 , яка за вказаною адресою фактично не проживає.
Факт не проживання ОСОБА_2 півтора року (з 2018 року), за вищевказаною адресою, підтверджується довідкою виданою вуличним комітетом № 101 Підгородненської міської ради, згідно якої відповідач ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_1 не проживає.
Згідно ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном за власним розсудом. Відповідно до ст. 391 ЦК України власник має право вимагати усунення перешкод у здійсненні права користування і розпорядження своїм майном.
Відповідно до ст. 405 ЦК України член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік.
Відповідно до ст. 47 Конституції України кожен має право на житло. Ніхто не може бути примусово позбавлений житла інакше як на підставі закону за рішенням суду.
Стаття 71 ЖК України встановлює загальні правила збереження жилого приміщення за тимчасово відсутніми громадянами.
За змістом цієї статті при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім"ї за ними зберігається жиле приміщення протягом шести місяців.
Відповідно до ст. 72 ЖК України визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку.
Як роз`яснено у п. 10 постанови Пленуму Верховного Суду України №2 від 12.04.1985 року «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України» у справах про визнання наймача або члена його сім і' таким, що втратив право користування жилим приміщенням (ст. 71 ЖК України), необхідно з`ясовувати причини відсутності відповідача понад встановлені строки. В разі їх поважності (перебування у відрядженні, у осіб, які потребують догляду, внаслідок неправомірної поведінки інших членів сім`ї тощо) суд може продовжити пропущений строк.
Відповідно до встановленого ст. 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» зняття з реєстрації місця проживання здійснюється на підставі судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням.
Таким чином вважаю, що відповідач ОСОБА_2 не проживає у домоволодінні понад встановлений законом строк (протягом півтора року), будь-які докази збереження права користування житловим будинком за нею, поважні причини не проживання чи перешкоди їй у користуванні відсутні.
Таким чином, ОСОБА_2 є такою, що втратила право користування житловим приміщенням (будинком), а реєстрація останньої у вищевказаному житловому приміщенні порушує законні права та інтереси ОСОБА_1 , тому є підстави для визнання ОСОБА_2 особою такою, що втратила право користування житловим приміщенням та є підстави для зняття з реєстраційного обліку за адресою: АДРЕСА_1 , з тих підстав, що дана особа втратила право користування даним житловим приміщенням, оскільки вона не користується цим приміщенням більше шести місяців без поважних причин .
Обговорюючи питання розподілу судових витрат відповідно до положень ст.ст. 133, 141 ЦПК України, з урахуванням задоволення позовних вимог, суд вважає за можливе стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 сплачений при подачі позову судовий збір пропорційно задоволеним позовним вимогам в сумі 840 грн. 80 коп.
На підставі викладеного, ст. ст. 71, 72 ЖК України, керуючись ст.ст. 15, 16, 317, 319, 321, 383, 391, 405 ЦКУкраїни ст.ст. 4, 10, 12, 13, 19, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 89, 128, 129, 130, 131, 133, 137, 141, 223, 247, 259, 263, 264, 265, 274, 279, 280 ЦПК України, суд,
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням задовольнити.
Визнати ОСОБА_2 такою, що втратила право користування житловим приміщенням та зняти з реєстрації, за адресою АДРЕСА_1 .
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН: НОМЕР_1 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІПН: НОМЕР_2 суму судового збору в розмірі 840,80 грн.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яку він може подати протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Дніпровського апеляційного суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом встановлених строків, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя О.М. Бойко