Справа № 755/9926/19
УХВАЛА

"18" березня 2020 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Виниченко Л.М.

при секретарі Сіренко Д.В.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду цивільну справу № 755/9926/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

установив:

В провадженні Дніпровського районного суду м. Києва знаходиться цивільна справа № 755/9926/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Сторони в судове засідання не з`явилися, будучи належним чином повідомлені про день, час та місце розгляду справи, про причини неявки суд не повідомили.

Зі змісту автоматизованої системи документообігу суду Д-3 встановлено, що позивач 28.02.2020 року подавав заяву про ухвалення заочного рішення по справі, що вказує на те, що позивач підтримує позовні вимоги.

Представник відповідача ОСОБА_2 ОСОБА_3 про дату розгляду справи був повідомлений під розписку.

Представник відповідача ОСОБА_3 17.03.2020 року до суду подав заяву з проханням відкласти розгляд справи, зазначаючи про те, що на засіданні Кабінету Міністрів України 11 березня 2020 року прийняте рішення про запровадження в Україні карантину починаючи з 12 березня до 03 квітня 2020 року через спалах у світі коронавірусу; Рада суддів України 11 березня 2020 року звернулась з листом до громадян, які є учасниками судових процесів, з проханням утриматися від участі у судових засіданнях, якщо слухання не передбачають обов`язкової присутності учасників сторін; 16 березня 2020 року листом Ради суддів України від 16.03.2020 року № 9рс-186/20 суддям усіх судів рекомендовано роз`яснити громадянам можливість відкладення розгляду справ у зв`язку з карантинними заходами.

Вирішуючи клопотання про відкладення розгляду справи, суд враховує наступне.

У зв`язку із запровадженням карантину Верховною Радою України не приймалось рішення щодо припинення та/або обмеження діяльності судів.

Положеннями статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколів до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, кожній фізичній або юридичній особі гарантовано право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

У такий спосіб здійснюється «право на суд», яке відповідно до практики ЄСПЛ включає не тільки право ініціювати провадження, але й право отримати «вирішення» спору судом (рішення у справі «Кутіч проти Хорватії»).

Україна як учасниця конвенції повинна створювати умови для забезпечення доступності правосуддя як загальновизнаного міжнародного стандарту справедливого судочинства.

Рішеннями ЄСПЛ визначено, що право на доступ до суду має «застосовуватися на практиці і бути ефективним».

Для того щоб право на доступ було ефективним, особа «повинна мати реальну можливість оскаржити дію, що порушує її права» (рішення у справах «Белле проти Франції» та «Нун`єшДіаш проти Португалії»).

Вирішуючи клопотання представника відповідача про відкладення розгляду справи суд приймає до уваги те, що межі відкладення розгляду справи не повинні призводити до зменшення розумного строку розгляду справи.

Розумність тривалості судового розгляду має визначатися з огляду на обставини справи та наступні критерії: складність справи, поведінка заявника та компетентних органів, а також важливість предмета позову для заявника у справі (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Фрідлендер проти Франції»).

Суд враховує, що провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу відкрите 01.07.2019 року.

При цьому представником відповідача ОСОБА_3 подавались клопотання про відкладення розгляду справи від 30.09.2019 р. (а.с. 28, 29), від 07.10.2019 р. (а.с. 38, 38), від 03.02.2020 р. (а.с. 129, 130).

Беручи до уваги викладене та вимоги закону щодо строків розгляду справ, а також те, що представник відповідача вчетверте подає клопотання про відкладення судового засідання, суд не вбачає підстав для відкладення розгляду справи та розцінює подану представником відповідача заяву, як затягування розгляду справи, оскільки учасники судового процесу у разі виявлення бажання не бути присутнім в судовому засіданні через карантин не позбавлені можливості за необхідності надати суду письмові пояснення та/або докази по суті спору на підтвердження позовних вимог чи їх спростування.

Відповідно положень п. 1 ч. 3 ст. 223 ЦПК України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

З урахуванням зазначеного суд не вбачає підстав для відкладення підготовчого судового засідання, визначених ч. 2 ст.198, ч. 2 ст. 223 ЦПК України, та вважає за можливе провести підготовче судове засідання без участі сторін по справі.

В порядку підготовчого провадження судом були вивчені матеріали справи, з`ясовані всі фактичні обставини справи, які підлягають з`ясуванню під час судового розгляду, вирішені клопотання та заяви учасників справи з дотриманням завдань підготовчого судового засідання, які визначені ст. 189 ЦПК України, вирішивши всі питання підготовчого судового засідання, передбачені ст. 197 ЦПК України.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає підготовче провадження у справі закінченим, а тому приходить до висновку про необхідність призначення справи до розгляду по суті у відкритому судовому засіданні, встановивши загальний порядок дослідження доказів у справі.

Справа підлягає розгляду суддею одноособово.

Керуючись ст. ст. 189, 197, 198, 223, 353-355 ЦПК України, суд,-

п о с т а н о в и в:

Підготовче провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу закрити.

Призначити справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні.

Справу розглядати суддею одноособово.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя