Справа № 368/254/20
Провадження № 2/368/285/20
Рішення

Іменем України

(Заочне)

"04" травня 2020 р. Кагарлицький районний суд Київської області

в складі: головуючого судді Шевченко І.І.

при секретарі Назаренко А.І.

з участю представника позивачів адвоката Клапчука Ф.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кагарлик цивільну справу в загальному провадженні за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Ржищівської міської ради Київської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

в с т а н о в и в:

представник позивача просить суд визнати причини пропуску ОСОБА_1 та ОСОБА_2 шестимісячного строку для прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 поважними та встановити ОСОБА_1 та ОСОБА_2 додатковий строк у три місяці для подачі заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , обґрунтовуючи позов наступним.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 .

За життя ОСОБА_3 згідно державного акту на право власності на земельну ділянку серія ЯБ № 311696 від 06.03.2006 р. належала земельна ділянка площею 2,74 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Півецької сільської ради Кагарлицького району Київської області.

Згідно ч. 1 ст. 1223 Цивільного кодексу України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

17.11.1990 року ОСОБА_3 склала заповіт посвідчений секретарем Півецької сільської ради Кагарлицького району Київської області за реєстраційним номером № НОМЕР_1 , яким заповіла все своє майно, де б воно не було, із чого б воно не складалось, і взагалі все те, що буде належати їй на день смерті і на що за законом матиме право своїм дітям ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 .

Згідно ч. 2 ст. 1223 Цивільного кодексу України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також: у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 спадщини ОСОБА_3 не приймали та на даний час померли.

Згідно ч. 3 ст. 1266 Цивільного кодексу України внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини.

Після ОСОБА_3 згідно ч 3 ст. 1266 Цивільного кодексу України із спадкоємців за законом залишились лише онуки ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , які є дочками ОСОБА_6 , яка була дочкою ОСОБА_3 .

Позивачі у встановлений ст. 1270 Цивільного кодексу України шестимісячний строк не звернулись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини ОСОБА_3 .

На даний час звернувшись до нотаріальної контори для заведення спадкової справи, нотаріус пояснив Позивачам, що ними пропущений строку на прийняття спадщини ОСОБА_3 , про що направив відповідний лист.

У зв`язку з тим, що позивачами було пропущено визначений законом шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , нотаріус відмовив їм у прийнятті заяви та порекомендував звернутись до суду для визначення додаткового строку на подачу заяви про прийняття спадщини згідно ст. 1272 Цивільного кодексу України.

Згідно із ч. 3 ст. 1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008р. №7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.

Причини пропуску ними шестимісячного строку для прийняття спадщини наступні:

- позивачі після смерті ОСОБА_3 не подали вчасно заяву про прийняття спадщини, оскільки їм не було відомо, що після ОСОБА_3 залишився земельний пай, а також позивачі вважали, що спадщину прийняли спадкоємці за заповітом. Коли в 2017 році позивачі дізнались, що у померлої ОСОБА_3 земельний пай, то звернулись до нотаріальної контори. У нотаріальній конторі їм роз`яснили, що вони мали звернутись із заявою про прийняття спадщини після баби ОСОБА_3 протягом шести місяців після її смерті, тому строк на прийняття спадщини ними був пропущений та без його поновлення вони не можуть оформити спадщину.

Крім того, відсутність правових знань у них відносно законодавчих вимог щодо подачі заяви про прийняття спадщини у шестимісячний строк також призвело до пропуску цього строку.

Вищезазначені причини пропуску ними строку для подачі заяви про прийняття спадщини на їхню думку є поважними та можуть бути визнанні такими судом.

Представник відповідача в особі Ржищівської міської ради Київської області в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про що свідчить повідомлення про вручення поштового відправлення.

Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Так як відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, не з`явився в судове засідання без поважних причин та не подав відзив, а позивач не заперечує проти такого вирішення справи, то відповідно до ч. 1 ст. 281 ЦПК України суд ухвалює заочне рішення.

Суд, вислухавши представника позивачів, який не заперечує проти проведення заочного розгляду, вивчивши матеріали справи, приходить до висновку про задоволення позовних вимог, виходячи з наступного.

Судом встановлені наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Після її смерті відкрилася спадщина, яка складається із земельної ділянки, площею 2,74 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Півецької сільської ради Кагарлицького району Київської області, право власності якої підтверджується державним актом на право власності на земельну ділянку серія ЯБ № 311696 від 06.03.2006 р.

Згідно ч. 1 ст. 1223 Цивільного кодексу України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

17.11.1990 року ОСОБА_3 склала заповіт посвідчений секретарем Півецької сільської ради Кагарлицького району Київської області за реєстраційним номером № НОМЕР_1 , яким заповіла все своє майно, де б воно не було, із чого б воно не складалось, і взагалі все те, що буде належати їй на день смерті і на що за законом матиме право своїм дітям ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 .

Діти ОСОБА_3 це ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , на даний час померли, що підтверджується копія свідоцтв про смерть, а саме: ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що видане свідоцтво про смерть адміністрацією Шаховської сільської ради Кромського району Орловської області 09.08.2018 р. під № 30; ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , про що видане свідоцтво про смерть виконкомом Хряцьківської сільської ради Герцаївського району Чернівецької області 09.11.2010 р. під № 31 та ОСОБА_6 померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , про що видане свідоцтво про смерть виконавчим комітетом Гребенівської сільської ради Кагарлицького району Київської області 18.07.2016 р. під № 2.

Позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є дітьми ОСОБА_6 та внуками ОСОБА_3 .

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст. ст. 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Відповідно до положень ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Положеннями ч. 3 ст. 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно абз. 6 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

За таких обставин заявлені причини пропуску строку для прийняття спадщини не можуть вважатися поважними та такими, що пов`язані із об`єктивними, непереборними, істотними труднощами.

Аналогічна правова позиція міститься у постановах Верховного Суду України від 26 вересня 2012 року (справа № 6-85цс12), від 04 листопада 2015 року (справа №6-148цс15).

Відповідно до п.п. 2, 6 ст. 3 ЦК України, загальними засадами цивільного законодавства є неприпустимість позбавлення права власності, судовий захист цивільного права та інтересу, а також справедливість, добросовісність та розумність і ними суд має керуватися при вирішенні питання про права на спадкування.

Суд оцінивши наявні у справі докази, з урахуванням обставин справи, приходить до висновку, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 з поважних причин пропустили встановлений законодавством шестимісячний строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 .

Вказані висновки узгоджуються з правовою позицією, яка висловленою Верховним Судом України в постанові від 6 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17.

З врахуванням конкретних обставин справи, суд приходить до висновку про визнання даних обставин пропуску строку поважними, а тому позов підлягає до задоволення.

На підставі викладеного та керуючись Законом України «Про нотаріат», ст. 1272 ЦК України, постановою Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», ст. ст. 4, 76-89, 141, 258, 263-265, 268, 273, 352, 354, 355 ЦПК України суд, -

в и р і ш и в:

Позовні вимоги ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Ржищівської міської ради Київської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визнати причини пропуску ОСОБА_1 (ідентифікаційний код НОМЕР_2 ) та ОСОБА_2 (ідентифікаційний код НОМЕР_3 ) шестимісячного строку для прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 поважними та встановити ОСОБА_1 та ОСОБА_2 додатковий строк у три місяці для подачі заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи апеляційні скарги на рішення можуть бути подані протягом 30 днів з дня його складення через суд першої інстанції до Київського апеляційного суду.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного тексту судового рішення.

Повний текст судового рішення суду складено 08.05.2010 р.

Суддя І.І. Шевченко