22-ц/804/489/20
237/5470/18

П О С Т А Н О В А

І м е н е м У к р а ї н и

12 березня 2020 року Донецький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Мироненко І.П.

суддів: Баркова В.М., Мальцевої Є.Є.

сторони:

позивач акціонерне товариство «ДТЕК Донецькі електромережі»;

відповідач ОСОБА_1 ;

розглянувши у порядку письмового провадження у місті Маріуполі апеляційну скаргу акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» на рішення Мар`їнського районного суду Донецької області від 16 вересня 2019 року, постановленого у складі судді Приходько В.А., повний текст якого складено 26 вересня 2019 року, -

в с т а н о в и в:

1. Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У листопаді 2018 року позивач АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення вартості не облікованої електроенергії. Просив стягнути з відповідача на свою користь заборгованість за спожиту, але невраховану приладом обліку електричну енергію у сумі 3562,86 грн. Вирішити питання щодо судового збору.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 30 січня 2018 року представниками позивача за місцем проживання відповідача виявлено порушення вимог Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року № 312. Порушення полягало у самовільному підключенні до електромережі енергопостачальника, з порушенням схеми обліку. На підставі п.8.2.5. Правил виявлене порушення було зафіксовано в Акті про порушення № 216524 від 30 січня 2018 року.

Вартість не облікованої електроенергії було розраховано відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04 травня 2006 року № 562 та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04 липня 2006 року за № 782/12656. Відповідачем не було сплачену відповідну суму за не обліковану електроенергію на користь позивача, у зв`язку з чим, виникла необхідність звернення до суду.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Мар`їнського районного суду Донецької області від 16 вересня 2019 року позовні вимоги залишені без задоволення.

Залишаючи без задоволення позовну заяву суд виходив з того, що акт про порушення № 216524 складений 30 січня 2018 року, а розглянутий був лише 13 червня 2018 року, рішення комісії не є допустимим доказом в розумінні ч.1 ст.78 ЦПК України, оскільки, одержаний з порушенням порядку, встановленого законом. Показання свідка ОСОБА_2 суд не прийняв до уваги, оскільки не є достатніми для встановлення обставин справи, не підтверджені жодними письмовими доказами.

Надходження апеляційної скарги до апеляційної інстанції та її короткий зміст

21 грудня 2019 року на адресу апеляційного суду надійшла цивільна справа з апеляційною скаргою АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» на рішення Мар`їнського районного суду Донецької області від 16 вересня 2019 року.

Ухвалою Донецького апеляційного суду від 13 січня 2020 року поновлено строк на апеляційне оскарження, відкрито апеляційне провадження.

В апеляційній скарзі, посилаючись на неповне з`ясування та недоведеність обставин, що мають значення, невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм матеріального та процесуального права, позивач просить рішення суду скасувати та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги, вирішити питання щодо судового збору.

Апеляційну скаргу обґрунтовано тим, що суд дійшов помилково висновку про те, що акт про порушення ПКЕЕН вважається недійсним та підлягає скасуванню з підстав порушення строків розгляду. Акт №216524, який був складений представниками Мар`їнського РЕМ 30 січня 2018 року у присутності ОСОБА_1 , було розглянуто на комісії 21 лютого 2018 року, що оформлено протоколом №188, згідно якого сума збитків склала 16 145,02 коп. Тобто у встановлені законодавством строки та у відповідності до норм п.53 ПКЕЕН.

13 червня 2018 року на підставі листа комісії ІКЦ та листа Міністерства енергетики та вугільної промисловості України від 23 березня 2018 року було проведено повторне засідання комісії з розгляду акту про порушення ПКЕЕН відповідно до Правил роздрібного ринку електроенергії, затвердженого постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року N312. Рішення комісії оформлено протоколом № 238, згідно якого протокол комісії від 21 лютого 2018 року № 188 було скасовано та зроблено перерахунок суми збитків, яка склала 3562,86 грн. Акт про порушення ПКЕЕН було переглянуто в рамках діючого законодавства, що узгоджується з п.8.2.6 ПРРЕЕ.

Аргументи учасників справи

У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_1 просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, оскільки вона є необґрунтованою, доводи не відповідають обставинам справи. Позивачем допущено порушення норм при складенні документу за яким безпідставно приймається рішення про донарахування вартості начебто недорахованої електричної енергії. Позивач не додержався вимог діючого законодавства в частині строків розгляду актів про порушення ПКЕЕ побутовими споживачами.

2.Мотивувальна частина

Позиція апеляційного суду

Відповідно до ч.1 ст.368 ЦПК України, справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

Справу розглянуто апеляційним судом відповідно до ст.369 ЦПК України в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, без повідомлення учасників справи.

Відповідно до вимог ст.263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, з`ясувавши обставини справи, перевіривши законність і обґрунтованість оскаржуваного рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про те, що апеляційна скарга підлягає задоволенню частково.

Встановлені судами першої та апеляційної інстанції обставини

Встановлено, що ОСОБА_1 є споживачем послуг електропостачання, що надається до кв. АДРЕСА_1 , на її ім`я відкрито особовий рахунок № НОМЕР_1 .

21 лютого 2018 року між сторонами укладено договір про користування електричною енергією. Визначення обсягів спожитої енергії здійснюється засобом обліку типу НІК 2102-02, заводський №1190796, який встановлено на сходовій клітинці. Технічна перевірка засобу обліку за останні три роки не проводилася.

Розподільча щитова і внутрішньо будинкові мережі буд. АДРЕСА_2 знаходяться на балансі МКП «Промінь».

Кожного місяця згідно графіка обходів, представниками енергопостачальника за адресом: кв. АДРЕСА_1 проводилась фіксування показів засобу обліку, останні показники: 18 січня 2018 року - 022310; 30 січня 2018 року 022529; 21 лютого 2018 року - 022986.

30 січня 2018 року під час проведення перевірки за адресою споживача представниками Мар`їнського РЕМ , у присутності ОСОБА_1 було складено акт про порушення ПКЕЕН № 216524 від 30 січня 2018 року з визначенням порушення (мовою оригіналу): « ІНФОРМАЦІЯ_1 нагрузки ІНФОРМАЦІЯ_1 вводной автоматический выключатель, который установлен в подьезде. Электрическая енергия потребляется, електросчетчиком не учитывается».

Акт підписано трьома представниками Мар`їнського РЕМ та побутовим споживачем без зауважень.

21 лютого 2018 року, у присутності побутового споживача було проведено засідання комісії Мар`їнського РЕМ з розгляду складеного акту про порушення ПКЕЕН № 216524 від 30 січня 2018 року, на підставі якого проведено розрахунок вартості не облікованої електроенергії у розмірі 16 145,02 грн. Рішення комісії оформлено протоколом №188 від 21 лютого 2018 року.

Розрахунок збитків виконаний за період з 30 січня 2017 року по 30 січня 2018 року, з тривалістю використання електроприладу 8 год. на добу за номінальною пропускною потужністю проводки 5,6 кВт (мідь 2х1,5 кв.мм).

26 лютого 2018 року ОСОБА_1 написано заяву про розгляд та погодження графіка погашення заборгованості по акту про порушення № 216524 від 30 січня 2018 року.

13 червня 2018 року відбулося повторне засідання комісії Мар`їнського РЕМ, яким нарахування за протоколом комісії №188 від 21 лютого 2018 року скасовано, проведено перерахунок за актом про порушення № 216524 від 30 січня 2018 року, розрахунок збитків виконано за період з 30 липня 2017 року по 30 січня 2018 року у розмірі 3562,86 грн.

Мотиви, з яких виходить апеляційний суд, та застосовані норми права

Відповідно до ст.714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Згідно ст.77 Закону України «Про ринок електричної енергії», учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема згідно п.4 ч.2 цієї статті: крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку.

Аналогічні положення містилися і в ст.ст.26,27 Закону України «Про електроенергетику», який втратив чинність на підставі Закону № 2019-VIII від 13 квітня 2017 року.

Відповідно до п.48 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України №1357 від 26 липня 1999 року (надалі Правила №1357), які втратили чинність 26 червня 2018 року на підставі постанови КМУ №502 від 20 червня 2018 року, але діяли на момент виниклих правовідносин, споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: порушення правил користування електричною енергією; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження приладу обліку.

Пунктом 53 Правил передбачений порядок складання актів про порушення споживачем Правил користування електричною енергією, відповідно до якого у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка співвласником об`єкта або має право користуватися цим об`єктом відповідно до договору). Один примірник акту вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акту свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Також зазначеним пунктом Правил визначено подальшу процедуру розгляду питання, яке здійснюється комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником. У разі причетності споживача до порушення цих Правил проводиться розрахунок проведених нарахувань відповідно до Методики, затвердженої постановою НКРЕ від 04 травня 2006 року № 562.

Відповідно до законів України «Про ринок електричної енергії» та «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року №312 були затверджені Правила роздрібного ринку електроенергії (далі ПРРЕЕ). Тобто станом на березень 2018 року продовжували діяти Правила користування електричною енергією для населення та набрали чинності Правила роздрібного ринку електроенергії.

Відповідно до п.8.2.6 ПРРЕЕ Комісія з розгляду актів про порушення може повторно розглянути акт про порушення в порядку, встановленому цими Правилами, на підставі звернення споживача, на вимогу Регулятора, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі, або за рішенням суду. За рішенням оператора системи у зв`язку з отриманням результатів експертизи чи інших даних, які не були відомі на момент ухвалення рішення комісією, але мають суттєве значення, рішення комісії може бути переглянуте у порядку, встановленому цими Правилами, протягом 1 року, починаючи з дня, наступного за днем його прийняття.

Суд першої інстанції відмовляючи у задоволенні позову дійшов помилкового висновку про те, що акт про порушення ПКЕЕН вважається недійсним та підлягає скасуванню, оскільки був розглянутий з порушенням строків, встановлених п.53 ПКЕЕН, затверджених постановою КМУ від 26 липня 1999 року № 1357.

Засідання комісії з розгляду складеного 30 січня 2018 року акту про порушення ПКЕЕН, які діяли на час розгляду акту, було проведено 21 лютого 2018 року і оформлено протоколом №188, згідно якого сума збитків склала 16 145,02 грн.

Тобто акт про порушення ПКЕЕН було розглянуто у встановлені законодавством строки та у відповідності до п.53 ПКЕЕН зафіксовано протоколом.

13 червня 2018 року на підставі листа комісії ІКЦ та листа Міністерства енергетики та вугільної промисловості України від 23 березня 2018 року було проведено повторне засідання комісії з розгляду акту про порушення ПКЕЕН в порядку ПРРЕЕ. Рішення комісії оформлене протоколом №238, згідно якого протокол комісії від 21 лютого 2018 року №188 було скасовано та зроблено перерахунок збитків, розмір яких склав 3562,86 грн.

Відповідач ОСОБА_1 , заперечуючи проти позову, не заявляла вимог про визнання акту недійсним та його скасування.

Також не можна погодитися з висновком суду щодо визнання рішення комісії РЕМ по розгляду акту про порушення ПКЕЕН №238 від 13 червня 2018 року недопустимим доказом у розумінні ч.1 ст.78 ЦПК України.

Так, відповідно до ч.1 ст.78 ЦПК України, суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом.

Визнання доказу недопустимим це не обов`язок, а право суду. Встановити недопустимість конкретного доказу суд може лише після того, як дослідить його в судовому засіданні. Недопустимість доказу не є для суду очевидною. Сторони вправі висловлювати суду свої міркування щодо допустимості чи недопустимості конкретного доказу.

Згідно п.28 постанови Пленуму Верховного Суду України №2 від 12 червня 2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», якщо при дослідженні письмових доказів особою, яка бере участь у справі, буде подана заява про те, що доданий до справи або поданий іншою особою для ознайомлення документ викликає сумнів з приводу його достовірності або є фальшивим, особа, яка подала це документ, може просити суд виключити його з числа доказів і розглядати справу на підставі інших доказів. При відсутності з її боку таких процесуальних дій особа, яка подала заяву, повинна подати відповідні докази, що спростовують значення відомостей оспорюваного документа і могли бути підставою неприйняття його до уваги під час оцінки доказів. У разі необхідності суд сприяє особі, яка зробила заяву у збиранні доказів.

Якщо суд дійде висновку, що доказ є недопустимим, він не бере цей доказ до уваги, тобто не може обґрунтовувати ним своє рішення. Разом з тим, суд повинен у мотивувальній частині рішення зазначити, чому саме він цей доказ відхиляє.

Допустимість доказів має загальний та спеціальний характер. Загальний характер означає, що повинна дотримуватися вимога про отримання інформації з визначених законом засобів доказування, з дотриманням порядку збирання, представлення і дослідження доказів. Іншими словами, дотримання процесуальної форми доказування.

Спеціальний характер допустимості це правила, що передбачають використання чітко визначених законом доказів для встановлення певних обставин справи або забороняють використання певних доказів.

Суд першої інстанції не навів мотивів у розумінні ст.78 ЦПК України, з яких визнав наданий стороною доказ недопустимим.

Порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил, затверджених постановою КМУ від 26 липня 1999 року №1357, на час виникнення спірних правовідносин встановлювався Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕУ від 04 травня 2006 року №562 (далі Методика).

Відповідно до положень п.3.1 Методики у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 5-7 цього пункту, Методика застосовується за умови виявлення місця підключення до відповідних мереж, що зазначається в акті про порушення та позначається на схемі.

Точка підключення це контактні з`єднання повітряних або кабельних ліній електропередачі у місцях їх приєднання до відкритих або закритих розподільних пристроїв, місця відгалужень ліній електропередачі.

Згідно п.4.6 та п.4.7 Методики в акті про порушення зазначаються всі необхідні для розрахунку згідно з вимогами цієї Методики параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням, зокрема перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення.

Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення.

В описовій частині акту зазначено, що самовільне підключення виконано до автоматичного вимикача, розташованого у під`їзді. Разом з тим, на схемі електропостачання споживача зазначено, що самовільне підключення виконано до проводів, що входять в вхідні клеми лічильника, автоматичний вимикач відсутній. Місце (точка) підключення до відповідних мереж самовільного підключення, представниками енергопостачальника в описовій частині акту та на схемі не зазначена.

В описовій частині акту невірно зазначено частину електричної мережі до якої було здійснено самовільне підключення, а також недоведена причетність споживача до вчинення виявленого порушення. А саме, не зазначено, що самовільно підключений провід проведений до помешкання споживача.

Таким чином, описова частина акту не відповідає схемі електропостачання споживача, зазначеній в акті. Тобто, зміст акту тлумачиться не однозначно. Крім того, не можливо визначити, чи всі проводи та їх перерізи зазначено на схемі, оскільки на схемі відсутній автоматичний вимикач.

У переліку струмоприймачів, приєднаних споживачем до електричної мережі на вказано кількість, потужність, режим роботи стуромоприймачів.

В пункті 3 акту не вказані результати проведення вимірів струму споживання, А, та не зазначені фактичні дані повірки засобів вимірювальної техніки, на підставі показів яких складено відповідний акт.

Зазначене підтверджується матеріалами перевірок, проведених за зверненням відповідачки ОСОБА_1 , ІКЦ ПАТ «ДТЕК» №55/іс-1799 від 16 березня 2018 року, Департаментом електроенергетичного комплексу Міністерства енергетики та вугільної промисловості України спільно з Держенергонаглядом №32.4-вих/393-18 від 23 березня 2018 року, №32.4-вих/1160-18 від 19 вересня 2018 року; Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №11888/20/9-18 від 29 грудня 2018 року.

Сам по собі факт оформлення акту про порушення ПКЕЕН трьома представниками енергопостачальника не дає підстав стверджувати про правомірність його складання, у тому числі щодо здійснення на підставі нього розрахунків збитків.

З урахуванням наведеного, колегія суддів вважає, що АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» не мало право застосовувати положення Методики для розрахунку обсягу та вартості не облікованої електричної енергії.

За таких обставин, допущені порушення є суттєвими, що унеможливнює застосування до відповідача санкцій на підставі документів і процедури, проведеної з порушенням закону.

Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги

Згідно ч.1 ст.376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

З огляду на наведене, оцінюючи досліджені докази у їх сукупності, колегія суддів вважає, що рішення суду відповідно до п.п.3,4 ст.376 ЦПК України підлягає скасуванню з ухваленням нового рішення про відмову у задоволенні позову з підстав наведених вище.

Розподіл судових витрат

Відповідно до підпункту «в» пункту 4 ч.1 ст.382 ЦПК України суд апеляційної інстанції вирішує питання про розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції.

Оскільки у задоволенні позову відмовлено, підстави для нового розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції, відсутні.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 376 ЦПК України,

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» задовольнити частково.

Рішення Мар`їнського районного суду Донецької області від 16 вересня 2019 року скасувати і ухвалити нове рішення.

Відмовити у задоволенні позову акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення вартості не облікованої електроенергії.

Постанова набирає законної сили з дня прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду за наявності передбачених ст.389 ЦПК України підстав протягом тридцяти днів з дня складання її повного тексту.

Повний текст судового рішення складено 17 березня 2020 року.

Головуючий І.П. Мироненко

Судді: В.М. Барков

Є.Є. Мальцева