Провадження № 2/641/428/2020 Справа № 641/8594/19
17 березня 2020 року
Комінтернівський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого - судді Боговського Д.Є.,
за участю секретаря судового засідання - Павленко Ю.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа - Четверта Харківська міська державна нотаріальна контора, про встановлення юридичного факту та визнання права власності в порядку спадкування за законом, -
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить встановити факт його проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу із ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з 02.10.2013 по 02.10.2018 за адресою: АДРЕСА_1 , а також визнати за ним право власності на квартиру АДРЕСА_2 в порядку спадкування за законом після ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 .
В обґрунтування заявлених позовних вимог ОСОБА_1 зазначає, що з серпня 2011 року він перебував у зареєстрованому шлюбу із ОСОБА_2 , вони мешкали разом в належній їй квартирі за адресою: АДРЕСА_1 . При цьому, і після розірвання шлюбу у березні 2012 року, вони продовжували спільно мешкати, вели спільне господарство та сумісний бюджет, тобто продовжували підтримувати фактичні шлюбні стосунки. ІНФОРМАЦІЯ_3 його дружина ОСОБА_2 померла, він займався організацією її поховання. Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина, до складу якої входить у тому числі і квартира АДРЕСА_2 . ОСОБА_1 звернувся до державного нотаріуса з питань оформлення спадкових прав як спадкоємець четвертої черги, однак йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після ОСОБА_2 , оскільки не було надано документів на підтвердження факту спільного проживання спадкоємця із спадкодавцем.
До суду надійшла заява позивача ОСОБА_1 про розгляд справи за його відсутності із зазначенням щодо підтримання позовних вимог в повному обсязі та ухвалення рішення на підставі наявних у справі доказів.
Представник відповідача - Харківської міської ради в судове засідання не з`явився, повідомлявся про дату, час та місце судового засідання у встановленому законом порядку, причини неявки суду не повідомив, відзив на позов не подавав.
Від третьої особи - Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори до суду надійшла заява про розгляд справи за відсутності їх представника із зазначенням щодо відсутності заперечено по суті заявлених вимог.
За згодою позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Суд, вивчивши матеріали справи, давши добутому правової оцінки, встановив такі факти та відповідні їм правовідносини.
Позивач ОСОБА_1 перебував у зареєстрованому шлюбі із ОСОБА_2 з 04.08.2011, актовий запис № 389, складений Комінтернівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції.
Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 було розірвано, про що Комінтернівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції складено відповідний актовий запис № 36 від 13.03.2012.
Згідно даних Реєстру територіальної громади м. Харкова позивач ОСОБА_1 зареєстрований з 21.03.2007 та по теперішній час за адресою: АДРЕСА_3 .
При цьому позивач вказує, що він перебуваючи у зареєстрованому шлюбі із ОСОБА_2 , мешкав за місцем її реєстрації у квартирі АДРЕСА_2 .
За даними КП «ХМБТІ» квартира АДРЕСА_2 на праві приватної власності зареєстрована за ОСОБА_2 на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого Харківським міським центром приватизації державного житлового фонду 05.01.1994, реєстровий № 3-94-5197 (1/3 частина), свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого Сьомою Харківською державною нотаріальною конторою 04.04.1996, реєстровий № 1-1861 (1/3 частини), договору дарування, посвідченого приватним нотаріусом ХМНО Лавіндою Н.О. 08.11.2011, реєстровий № 4851 (1/3 частини).
Позивач стверджує, що і після розірвання шлюбу в березні 2012 року він продовжував постійно проживати у квартирі АДРЕСА_2 разом із ОСОБА_2 , як чоловік та дружина, вели спільне господарство та мали спільний бюджет.
Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина у вигляді належної їй на праві приватної власності в цілому квартири АДРЕСА_2 .
Позивач ОСОБА_1 , вважаючи себе спадкоємцем четвертої черги, звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини та Сьомою Харківської державною нотаріальною конторою 09.01.2019 було заведено спадкову справу № 7/2019.
Постановою Сьомої Харківської державної нотаріальної контори від 10.04.2019 було відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , оскільки ним не було надано документів на підтвердження факту проживання разом із спадкодавцем однією сім`єю не менше як п`ять років до часу відкриття спадщини.
Так, в порядку цивільного судочинства розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.
Згідно п. 5 ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу.
Як зазначено в Постанові № 7 Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008, при вирішенні спору про право на спадщину осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини (четверта черга спадкоємців за законом), судам необхідно враховувати правила частини другої статті 3 СК про те, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Зазначений п`ятирічний строк повинен виповнитися на момент відкриття спадщини і його необхідно обчислювати з урахуванням часу спільного проживання зі спадкодавцем однією сім`єю до набрання чинності цим Кодексом. До спадкоємців четвертої черги належать не лише жінка (чоловік), які проживали однією сім`єю зі спадкодавцем без шлюбу, таке право можуть мати також інші особи, якщо вони спільно проживали зі спадкодавцем, були пов`язані спільним побутом, мали взаємні права та обов`язки, зокрема, вітчим, мачуха, пасинки, падчерки, інші особи, які взяли до себе дитину як члена сім`ї, тощо.
Окремо зазначено про те, що проживання однією сім`єю жінки та чоловіка без шлюбу не є підставою для виникнення в них права на спадкування за законом у першу чергу на підставі статті 1261 ЦК України.
Враховуючи, що встановлення факту проживання позивача разом із спадкодавцем саме на час відкриття спадщини має юридичне значення, оскільки від цього залежить виникнення його особистих прав на нерухоме майно, позивачем надано суду достатньо доказів, що підтверджують факт його спільного проживання разом із ОСОБА_2 як чоловіка та жінки, починаючи з березня 2012 року і до моменту смерті останньої, в тому числі і квитанції на оплату послуг з ремонту електротехніки, санвузла, на закупівлю ремонтних матеріалів, придбання та доставку вхідних дверей, міжкімнатних дверей, побутової техніки меблів за адресою: АДРЕСА_1 , а також витрат на поховання ОСОБА_2 , суд вважає, що наявні підстави для задоволення вимог в цій частині.
Що стосується вимог позивача ОСОБА_1 про визнання за ним права власності на спадкове майно в порядку спадкування за законом суд вважає за необхідне зазначити наступне.
Відповідно до положень ст. 1261 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.
Відповідно до статті 1264 Цивільного кодексу України у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менше як п`ять років до часу відкриття спадщини.
При цьому, при вирішенні спору про право на спадщину осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини (четверта черга спадкоємців за законом), необхідно враховувати правила частини другої статті 3 Сімейного кодексу України про те, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки.
Зазначений п`ятирічний строк повинен виповнитися на момент відкриття спадщини і його необхідно обчислювати з урахуванням часу спільного проживання зі спадкодавцем однією сім`єю до набрання чинності цим Кодексом. До спадкоємців четвертої черги належать не лише жінка (чоловік), які проживали однією сім`єю зі спадкодавцем без шлюбу, таке право можуть мати також інші особи, якщо вони спільно проживали зі спадкодавцем, були пов`язані спільним побутом, мали взаємні права та обов`язки, зокрема, вітчим, мачуха, пасинки, падчерки.
Для набуття права на спадкування за законом на підставі статті 1264 ЦК України необхідне встановлення двох юридичних фактів: а) проживання однією сім`єю із спадкодавцем; б) на час відкриття спадщини має сплинути щонайменше п`ять років, протягом яких спадкодавець та особа (особи) проживали однією сім`єю.
Обов`язковою умовою для визнання їх членами сім`ї, крім власне факту спільного проживання, є ведення з спадкодавцем спільних витрат, спільного бюджету, спільного харчування, купівлі майна для спільного користування, участі у витратах на утримання житла, його ремонт, надання взаємної допомоги, наявність усних чи письмових домовленостей про порядок користування житловим приміщенням, інших обставин, які засвідчують реальність сімейних відносин не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини.
Враховуючи, що суду надано докази як на підтвердження факту проживання позивача однією сім`єю разом із спадкодавцем ОСОБА_2 на час відкриття спадщини, а саме докази ведення спільного господарства, наявності у сторін спільного бюджету, проведення спільних витрат, наявність взаємних прав та обов`язків, а також докази на підтвердження обставин, які свідчать про проживання позивача з ОСОБА_2 однією сім`єю щонайменше п`ять років, а саме з 02.10.2013 по 02.10.2018, наявні підстави для визнання позивача ОСОБА_1 спадкоємцем четвертої черги після смерті ОСОБА_2 .
Згідно із ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до ЦПК України, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених ЦПК України випадках.
Відповідно до ч.1 ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності.
В силу принципу змагальності сторони та інші особи, які беруть участь у справі, з метою досягнення рішення на свою користь, зобов`язані повідомити суду істотні для справи обставини, надати суду докази, які підтверджують або спростовують ці факти, а також вчиняти процесуальні дії, спрямовані на те, щоб переконати суд у необхідності постановлення бажаного для них рішення.
У статті 81 ЦПК України зазначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених ЦПК України.
За таких обставин суд вважає, що позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають задоволенню з урахуванням наявних у справі доказів.
Питання щодо розподілу судових витрат вирішується відповідно до положень ст. 141 ЦПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 13, 141, 259, 263-265, 280-282 ЦПК України, суд -
Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити.
Встановити факт спільного проживання ОСОБА_1 з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , однією сім`єю як чоловіка та дружини без шлюбу з 02 жовтня 2013 року до ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Визнати за ОСОБА_1 право власності на квартиру АДРЕСА_2 в порядку спадкування за законом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 .
Рішення може бути оскаржено шляхом подачі протягом тридцяти днів з дня його проголошення апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Відповідно до п. 15.5 розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_3 .

Відповідач - Харківська міська рада, , м. Харків, площа Конституції,7.

Третя особа - Четверта Харківська міська державна нотаріальна контора, , м. Харків, вул. Біблика,57.

Суддя: Д. Є. Боговський