печерський районний суд міста києва
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 грудня 2020 року Печерський районний суд міста Києва в складі:

головуючого - судді Ільєвої Т.Г.,

при секретарі - Ємець Д.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в порядку спрощеного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, Державної казначейської служби України про стягнення шкоди, -

В С Т А Н О В И В :

У березні 2020 року позивач ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, Державної казначейської служби України, згідно вимог якого позивач просить суд стягнути з Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, код за ЄДРГІОУ: 41037901 через Державну казначейську службу України, код за , на користь ОСОБА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 , суми завданої матеріальної шкоди в розмірі 117 173,69 (сто сімнадцять тисяч сто сімдесят три гривні, 69 копійок), суми за послуги проведення автотоварознавчого дослідження колісного транспортного засобу в розмірі 3000,00 грн. (три тисячі гривень 00 коп.), а загалом 120 173,69 грн. (сто двадцять тисяч с то сімдесят три гривні, 69 копійок).

Мотивуючи позовні вимоги ОСОБА_1 вказує, що в рамках здійснення досудового розслідування у позивача вилучено автомобіль марки BMW ALPINA В6, білого кольору, державний номерний знак НОМЕР_2 та знаходився в управлінні Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів.

29.10.2019 року Печерським районним судом міста Києва було прийнято ухвалу про скасування арешту з вказаного авто листом №298/4-365-19/6 від 02.1.2019р. Національне агентство повідомило позивача про готовність передати автомобіль.

Так, 04.12.2019 року позивачем, оцінювачем ОСОБА_2 та представниками Національного агентства було оглянуто автомобіль марки BMW ALPINA В6, білого кольору, державний номерний знак НОМЕР_3 .

Відповідно до Звіту про визначення вартості матеріального збитку, складеною ФОП ОСОБА_2 що діє на підставі сертифіката суб`єкта оціночної діяльності №41/19, виданого Фондом Державного майна України від 16.01.2019 року вартість відновлювального ремонту КТЗ марки BMW ALPINA В6, білого кольору, державний номерний знак НОМЕР_3 визначена у розмірі 117 173,69 грн.

За вказаних обставин позивач вважає, що оскільки автомобіль марки BMW ALPINA В6, білого кольору, державний номерний знак НОМЕР_3 було передано в управління Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, то він і повинен відшкодувати заподіяну позивачу шкоду.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 02.04.2020 відкрито провадження у справі.

Вказаною ухвалою суду відповідачу надано право не пізніше п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження, копії позовної заяви та додатків до неї, до початку розгляду справи по суті, відповідач має право надіслати відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову до суду з підтвердженням направлення позивачу копії відзиву та доданих до нього документів.

25.05.2020 до суду надійшов відзив Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів на позовну заяву, зі змісту якого вбачається, що відповідач заперечує щодо задоволення позовних вимог, просить відмовити у позові.

В судове засідання позивач не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Разом з цим, 05.08.2020 до суду надійшла заява представника позивача про розглядати справу у відсутність сторони позивача, вимоги підтримав.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, заяв, пояснень, клопотань до суду не подано.

У відповідності до ч.1 ст. 223 ЦПК України, суд вважає можливим розглянути справу на підставі наявних в ній даних та у відсутність нез`явившихся осіб.

Суд, виконавши всі вимоги цивільного процесуального законодавства й всебічно перевіривши обставини справи, розглянувши справу у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, дійшов до наступних висновків.

Частиною 1 статті 4 Цивільного процесуального кодексу України, визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Судовим розглядом встановлено, що 12 липня 2017 слідчим суддею Печерського районного міста Києва Карабань В. М. у справі № 757/39959/17-к було прийнято ухвалу про задоволення клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах Головної військової прокуратури Генеральної прокуратури України Опанасенка В. І. про проведення обшуку та надано дозвіл старшому слідчому в ОВС ГВП ГПУ Опанасенку В.І. на проведення обшуку автомобіля марки BMW ALPINA В6, білого кольору, державний номерний знак НОМЕР_3 , який на праві власності належить ОСОБА_1 .

На виконання зазначеної ухвали було проведено обшук автомобіля марки BMW ALPINA В6, білого кольору, державний номерний знак НОМЕР_4 , що підтверджується протоколом обшуку від 14.07.2017 та зазначений автомобіль було вилучено старшим слідчим в особливо важливих справах Головної військової прокуратури Генеральної прокуратури Плікончук С. В.

В подальшому відповідно до ухвали слідчого Печерського районного суду м. Києва від 23 листопада 2017 у справі № 757/70174/17-к зазначений транспортний засіб було арештовано.

В рамках кримінального провадження № 0003536 ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 28 вересня 2017 у справі № 757/53400/17- к Печерським районним судом міста Києва було прийнято ухвалу, згідно якої Національному агентству з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів передано в управління автомобіль марки BMW ALPINA В6, білого кольору, державний номерний знак НОМЕР_3 , на який накладено арешт у кримінальному провадженні.

Відповідно до листа від 02.10.2017 № 854/1-42-17/7 Національного агентства вищезазначена ухвала була передана АРМА за звернення прокурора у кримінальному провадженні - заступника начальника управління з розслідування злочинів вчинених на тимчасово окупованих територіях Генеральної прокуратури України Миргородської О.

29.10.2019 Печерським районним судом міста Києва було прийнято ухвалу про скасування арешту з авта марки BMW ALPINA В6, білого кольору, державний номерний знак НОМЕР_4 , про що повідомлено АРМА листом 24.11.2017.

Електронні торги по Активу було припинено.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 19.12.2017 у справі № 757/75544/17-к АРМА повторно передано в управління Актив, арешт на який накладений ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 23.11.2017 у справі № 757/70174/17-к.

Листом № 298/4-365-19/6 Національне агентство повідомило про готовність передати автомобіль марки BMW ALPINA В6, білого кольору, державний номерний знак НОМЕР_3 та підписання акту-приймання-передачі транспортного засобу.

Повернення автомобіля та підписання зазначеного акту було призначено на 04.12.2019 за адресою: м. Київ, вул. Новопирогівська, 56.

За результатами огляду було складено акт приймання-передачі транспортного засобу від 04.12.2019, в якому зазначено про недоліки, які були виявлені під час приймання- передавання автомобіля, а саме : порушено лакофарбове покриття автомобіля - подряпини, відсутні ковпаки на дисках колес - 4 штуки, відсутні коврики салону - 4 штуки, відключено два ключа запалення автомобіля.

28.12.2017 АРМА прийнято наказ № 248 про питання управління, якими керуючись положеннями частин шостої, сьомої статті 100 КПК України, частин четвертої, п`ятої статті 1 Закону, Примірного переліку, а підставі ухвал Печерського районного суду міста Києва від 28 вересня 2017 у справі № 757/53400/17-к та від 19 грудня 2017 у справі № 757/75544/17- к, а також враховуючи викладене в службовій записці начальника Управління з питань управління активами центрального апарату Національного агентства від 24 жовтня 2017 року та від 26 грудня 2017 року, службової записки начальника Юридичного управління центрального апарату Національного агентства від 06 грудня 2017 року установлено належність активу марки BMW ALPINA В6, білого кольору, державний номерний знак НОМЕР_3 до видів майна, визначених у Примірному переліку; доручено начальнику правління з питань управління активами центрального апарату Національного агентства забезпечити здійснення заходів, пов`язаних з передачею Активів організатору електронних торгів-ДП «Сетам».

08.02.2018 здійснено публікацію ДП «Сетам» щодо проведення електронних торгів по транспортному засобу марки BMW ALPINA В6, білого кольору, державний номерний знак НОМЕР_3 .

Внаслідок чого по Активу була проведена його повторна оцінка, після чого звіт про оцінку було передано ДП «Сетам» для проведення повторних електронних торгів. За результатами повторних торгів від 16.03.2018 електронні торги по Активу не відбулись.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 21.03.2018 у справі № 826/4264/18 АРМА заборонено вчинення дій щодо реалізації Активу. Проте у частині, що стосується управління Активом на підставі договору, судом заборонено АРМА управляти лише активами, що мають ринкову вартість меншу від вартості, встановленої у частині першій статті 19 Закону України «Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів».

29.05.2018 АРМА прийнято наказ № 115 про питання управління, яким керуючись положеннями частини шостої, сьомої статті 100 КПК України, статті 21 Закону, Примірного переліку, на підставі ухвал Печерського районного суду міста Києва від 28.09.2017 року у справі № 757/532400/17-к та від 19.12.2017 у справі № 757/75544/17-к та від 19.12.2017 у справі № 757/755417-к, звернень прокурорів Генеральної прокуратури України Миргородської від 02.10.2017 № 10/1/2-2226-16, а також враховуючи викладене в службовій записці начальника Управління з питань управління активами центрального апарату АРМА від 16.05.21018 № 285/6-18 установлено не належність активу до видів майна, визначених у Примірному переліку.

Відповідно до договору управління від 31.05.2018 Актив було передано управителю ТОВ «Соцільні ініціативи», відібраному на підставі конкурсу з метою реалізації проекту Антикорупційноі ініціативи ЄС в Україні «Парк корупції».

05.10.2018 актив було передано в управління на підставі договору товариству, обраному за результатами конкурсного відбору - ТОВ «Лакшері Транс» та підписано акт приймання-передавання рухомого майна.

16.10.2019 актив повернуто управителем до АРМА шляхом підписання акту приймання-передавання. З яким також підписано Акт приймання-передавання.

Відповідно до частини восьмої статті 21 Закону у разі надходження винесеного у межах наданих законом повноважень рішення прокурора, а також судового рішення, що набрало законної сили, яким скасовано арешт прийнятих в управління активів. Національне агентство у триденний строк повертає їх законному власнику, а в разі їх реалізації - повертає одержані від цього кошти, а також проценти, нараховані як плата за користування банком такими коштами.

Згідно підпункту двадцятого пункту 4 Положення про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 липня 2018 № 613 АРМА повертає в разі надходження винесеного у межах наданих законом повноважень рішення прокурора, а також надходження від суду прийнятого ним судового рішення, що набрало законної сили, яким скасовано арешт прийнятих в управління активів, зазначені активи законному власнику, а в разі їх реалізації - повертає одержані від такої реалізації кошти, а також відсотки, нараховані як плата за користування банком такими коштами.

Листом Печерського районного суду від 21.11.2019 № 757/47735/19-к на адресу АРМА надійшла ухвала Печерського районного суд м. Києва від 29.10.2019 у справі № 757/47735/19-к, відповідно до якої арешт на Актив скасовано.

При цьому, на адресу АРМА надійшло письмове звернення ОСОБА_1 від 29.11.2019 № б/н щодо повернення Активу, який належить ОСОБА_1 на праві власності.

З метою повернення Активу АРМА листом від 02.12.2019 № 298/4-365-19/6 надіслано законному власнику прохання 04.12.2019 особисто з`явитись для підписання актів приймання-передачі.

04.12.219 підписано 2 Акти приймання-передання Активу між ДП «Сетам» та АРМА та між АРМА та ОСОБА_1 , в якому законним власником зазначено ряд зауважень.

Відповідно до частини другої статті 1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Згідно із статтею 1 Закону України «Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаним від корупційних та інших злочинів» управління активами - діяльність із володіння, користування та/або розпорядження активами, тобто забезпечення збереження активів, на які накладено арешт у кримінальному провадженні чи у справі про визнання необгрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави, та їх економічної вартості або реалізація таких активів чи передача їх в управління відповідно до цього Закону, а також реалізація активів, конфіскованих у кримінальному провадженні чи стягнених за рішенням суду в дохід держави внаслідок визнання їх необгрунтованими.

Відповідно до пункту 7 статті 2 зазначеного Закону Національне агентство є юридичною особою публічного права.

Відповідно до пункту 4 статті 9 Закону організація здійснення заходів, пов`язаних з проведенням оцінки, веденням обліку та управлінням активами.

Відповідно до частини першої статті 19 Закону Національне агентство здійснює управління активами, на які накладено арешт у кримінальному провадженні, у тому числі як захід забезпечення позову - лише щодо позову, пред`явленого в інтересах держави, із встановленням заборони розпоряджатися та/або користуватися такими активами, а також у позовному провадженні у справах про визнання необгрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави із встановленням заборони користуватися такими активами, сума або вартість яких дорівнює або перевищує 200 розмірів мінімальної заробітної плати, встановленої на 1 січня відповідного року.

Зазначені активи приймаються в управління на підставі ухвали слідчого судді,'суду чи згоди власника активів, копії яких надсилаються Національному агентству не пізніше наступного робочого дня після їх винесення з відповідним зверненням прокурора.

Відповідно до пункту 4 Положення «Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаним від корупційних та інших злочинів» АРМА відповідно до покладених на нього завдань здійснює контроль за ефективністю управління активами, переданими АРМА в управління, у тому числі щодо страхування активів та належного зберігання/утримання.

Порядком здійснення контролю за ефективністю управління активами, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 10.05.2018 № 351 визначається механізм здійснення Національним агентством контролю за ефективністю управління активами.

Об`єктом контролю є комплекс заходів з управління активом, які проводяться управителем.

Метою здійснення контролю є визначення досягнутих результатів управління активом і співвідношення їх з очікуваними результатами такого управління відповідно до умов договору про управління активом.

Завданням контролю є вирішення питання щодо належності управління активом з урахуванням умов договору про управління активом, включаючи встановлення забезпечення збереження активу, його вартості та збільшення вартості активу.

Відповідно до частини першої статті 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Відповідно до частини другої статті 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Посилаючись на практику Верховного суду, 21 грудня 2018 року Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду в рамках справи № 920/31/18 (ЄДРСРУ № 78807905) досліджував питання відшкодування майнової шкоди.

Суд вказує, що відшкодування майнової шкоди за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю.

Разом з тим, Пленум Верховного Суду України у постанові від 27 березня 1992 № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» зазначив, що «розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок.

Причинний зв`язок між протиправним діянням заподіювана шкоди та шкодою, заподіяною потерпілому, є обов`язковою умовою настання відповідальності.

Причинно-наслідковий зв`язок між діянням особи та заподіянням шкоди полягає в тому, що шкода є наслідком саме протиправного діяння особи, а не якихось інших обставин. Проста послідовність подій не повинна братися до уваги. Об`єктивний причинний зв`язок як умова відповідальності виконує функцію визначення об`єктивної правової межі відповідальності за шкідливі наслідки протиправного діяння. Заподіювач шкоди відповідає не за будь-яку заподіяну шкоду, а тільки за ту шкоду, яка заподіяна його діями. Відсутність причинного зв`язку означає, що шкода заподіяна не діями заподіювана, а викликана якимись іншими обставинами.

Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду 08.05.2018 у справі № 920/316/17.

Таким чином, необхідною підставою для притягнення органу державної влади до відповідальності у вигляді стягнення шкоди є факти неправомірних дій чи бездіяльності цього органу чи його посадових або службових осіб, наявність шкоди та причинний зв`язок між неправомірними діями чи бездіяльністю і заподіяною шкодою. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає цивільну відповідальність за заподіяну шкоду.

Саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди (її розмір), протиправність (незаконність) поведінки органу державної влади та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою.

Причинний зв`язок між протиправною поведінкою і шкодою полягає в тому, що протиправна поведінка завжди передує в часі шкідливому результату, що настав; шкідливий результат є наслідком саме цієї протиправної поведінки.

Причинний зв`язок між протиправним діянням заподіювача шкоди та шкодою, заподіяною потерпілому, є обов`язковою умовою настання відповідальності.

Причинно-наслідковий зв`язок між діянням особи та заподіянням шкоди полягає в тому, що шкода є наслідком саме протиправного діяння особи, а не якихось інших обставин. Проста послідовність подій не повинна братися до уваги. Об`єктивний причинний зв`язок як умова відповідальності виконує функцію визначення об`єктивної правової межі відповідальності за шкідливі наслідки протиправного діяння. Заподіювач шкоди відповідає не за будь-яку заподіяну шкоду, а тільки за ту шкоду, яка заподіяна його діями. Відсутність причинного зв`язку означає, що шкода заподіяна не діями заподіювана, а викликана якимись іншими обставинами.

Таким чином, для відшкодування шкоди за утримання автомобіля Національним агентством позивачу слід довести протиправність поведінки органу державної влади та причинно-наслідковий зв`язок між протиправним діянням заподіювача шкоди та шкодою, заподіяною потерпілому.

Частиною третьою статті 12 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Згідно частини першої статті 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Стаття 76 ЦПК України передбачає, що доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно з ч. 6 ст. 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях, а відповідно до ч. 2 ст. 78 цього ж Кодексу обставини справи, які за законом мають бути підтверджені засобами доказування, не можуть бути підтверджені іншими засобами доказування.

Відповідно до ст. 95 ЦПК України письмовими доказами є будь-які документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Частиною другою статті 77 ЦПК України визначено, що предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до частини першої статті 80 ЦПК України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Так, позивач обґрунтовує свою позовну заяву наявністю підтвердженого Звітом про визначення вартості матеріального збитку, проте всупереч наведеним положенням та наявного обов`язку доказування, позивачем не доведено та не підтверджено належними, достатніми та допустимими доказами, наявність підстав щодо задоволення позовних вимог щодо необхідних елементів, для застосування міри відповідальності, як відшкодування збитків.

Відповідно до ч.1 ст. 60 Цивільного процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 212 Цивільного процесуального кодексу України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Усі інші пояснення сторін, їх докази і аргументи не спростовують висновків суду, зазначених в цьому судовому рішенні, їх дослідження та оцінка судом не надало можливості встановити обставини, які б були підставою для ухвалення будь-якого іншого судового рішення.

На основі повно та всебічно з`ясованих обставин справи, підтверджених доказами, дослідженими в судовому засіданні, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин, та правові норми, які підлягають застосуванню, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позовних вимог .

Керуючись ст.. 56 Конституції України, ст.ст. 15, 16, 23, 1166, 1167, 1173, 1174, Цивільного кодексу України, ст. ст. 1-23, 76-81, 89, 95, 131, 141, 258-259, 263-265, 267, 352, 354, 355 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

В И Р І Ш И В :

В задоволенні позову ОСОБА_1 до Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, Державної казначейської служби України про стягнення шкоди, - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного судового рішення.

Повний текст судового рішення складено 21.12.2020

Суддя Т.Г. Ільєва