У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"12" березня 2020 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі головуючої судді Яровенко Н.О., розглянувши у письмовому провадженні заяву представника позивача ОСОБА_1 про внесення виправлення в рішення суду від 16 липня 2019 у справі № 755/11440/18 за позовом ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Клініка імені Гальченка» про скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі, стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу та стягнення заборгованості по заробітні платі,

в с т а н о в и в :

16 липня 2019 року судом ухвалено рішення у справі за позовом ОСОБА_2 до ТОВ «Клініка імені Гальченка» про скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі, стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу та стягнення заборгованості по заробітні платі.

06 березня 2020 року представник позивача ОСОБА_1 подала заву про виправлення описки в рішенні суду від 16 липня 2019 року, а саме вказати вірний код відповідача - «», замість неправильного - «».

Суд, вивчивши подану заяву представником позивача, дослідивши повно та всебічно матеріали справи, приходить до наступного висновку.

При виготовленні рішення суду від 16 липня 2019 року було допущено описку, а саме у вступній та резолютивній частинах судового рішення та у вступній та резолютивній частині повного тексту судового рішення не вірно вказано код ЄДРПОУ відповідача, а саме замість «» вказано «».

Відповідно до ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановлюється ухвала.

Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановлюється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень (ч. 2 ст. 269 ЦПК України).

Таким чином, законодавець визначив дискреційне повноваження суду щодо повідомлення учасників справи при розгляді питання про виправлення описок у рішенні суду.

Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України, якщо відповідно до положень цього кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

У даному випадку суд не вбачає необхідності повідомляти учасників справи про розгляд питання щодо виправлення описки, а тому розгляд цього питання проводиться без повідомлення учасників справи у порядку письмового провадження без проведення судового засідання, що відповідає положенням ч. 13 ст. 7 ЦПК України. Фіксування судового процесу не здійснювалося.

Враховуючи викладене, суддя вважає за необхідне внести виправлення у вступну та резолютивну частини рішення суду від 16 липня 2019 року та в резолютивну частини повного тексту рішення суду, а саме зазначити вірні реквізити відповідача - «».

Керуючись ст.ст. 261, 269 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Виправити описку в рішенні Дніпровського районного суду міста Києва від 16 липня 2019 у справі №755/11440/19 за позовом ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Клініка імені Гальченка» про скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі, стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу та стягнення заборгованості по заробітні платі, а саме у вступній та резолютивній частинах судового рішення та у вступній та резолютивній частинах повного тексту рішення суду зазначити вірний код відповідача - «».

Ухвала, що постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні в разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Суддя Н.О. Яровенко