Справа № 361/4114/19
Провадження № 2/361/483/20
У Х В А Л А

13 березня 2020 року Броварський міськрайонний суд Київської області у складі головуючого судді Селезньової Т.В. при секретарі Мельниченко Я.І., розглянувши в підготовчому засіданні в місті Бровари цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ТОВ «Колекторська компанія «ГАРАНТ», ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , нотаріус Татаринцева Євгенія Анатоліївна, нотаріус Назаренко Катерина Валеріївна, про визнання недійсними договорів купівлі-продажу, витребування майна з чужого володіння, відновлення права власності, внесення до державного реєстру відомостей про право власності та скасування реєстрових записів про право власності,

встановив:

В позовній заяві, поданій 6.06.2019р., позивач заявив позовні вимоги, в яких просить:

- Визнати договір купівлі-продажу садового будинку за адресою АДРЕСА_1 , укладеного 24.11.2015р. між ТОВ КК «ГАРАНТ» і ОСОБА_3 , посвідченого нотаріусом Татаринцевою ЄА. , недійсним (п.3 позовної заяви);

- Визнати договір купівлі-продажу земельної ділянки за адресою АДРЕСА_1 , укладеного 24.11.2015р. між ТОВ КК «ГАРАНТ» і ОСОБА_3 , посвідченого нотаріусом Татаринцевою ЄА., недійсним; (п.4 позовної заяви);

- Відновити становище, що існувало до порушення прав позивача шляхом віндикації (витребування) вказаного садового будинку і вказаної земельної ділянки: або у недобросовісного набувача за ст.387 ЦКУ, або у добросовісного набувача за ст.388 ЦК України.

Відновити право власності позивача на вказаний садовий будинок на підставі Витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно Броварського БТІ № 17050484 від 14.12.2007р., та на вказану земельну ділянку на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку №05 від 28.07.2008р. Витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно, шляхом внесення до державного реєстру речових прав на нерухоме майно відомостей щодо права власності позивача та скасування суперечливих записів у державному реєстрі про право власності третьої особи ОСОБА_3 та відповідача ОСОБА_2 (п.5 позовної заяви).

22.10.2019р., вх..№41980, позивач подав заяву, названу ним як «заява про зміну (розширення, доповнення) підстав позову», датовану 18.10.2019р., і разом нову редакцію позовної заяви (названу як «доповнену та уточнену в частині підстав позовних вимог») з тими самими позовними вимогами, як вони викладені в прохальній частині у первісній позовній заяві (т.2 а.с.54-62, 63-109).

В підготовчому засіданні 30.10.2019р. суд роз`яснив позивачу право на подання заяви про зміну підстав позову, запропонував уточнити підстави позову про визнання договорів недійсними і підстави позову про витребування майна; Суд ухвалив встановити попередньо ціну позову майнового характеру і надав позивачу строк для доплати судового збору, виходячи з ціни позову і з кількості вимог немайнового характеру, 10 днів.

На виконання даної ухвали позивач 12.11.2019р. подав заяву (названу як «про доплату судового збору»), вх..№45329, датовану 8.11.2019р. , в якій заявив про «зменшення розміру вимог у п.5 прохальної частини позову шляхом зменшення розміру вимог без зміни предмету позову» у такій редакції: «Відновити становище, що існувало до порушення прав позивача шляхом віндикаційної вимоги неподільного майнового комплексу, який складається з садового будинку і земельної ділянки, у власність та користування позивача за положеннями ст.387 (у випадку недобросовісного кінцевого набувача) або ст.388 ЦК (у випадку добросовісного кінцевого набувача».

10.12.2019р., вх..№ 49951, позивачем подано заяву, названу як «повторна заява про зміну (доповнення, уточнення) позовних вимог та зменшення розміру позовних вимог», датовану 2.12.2019р. В заяві просив прийняти «нову редакцію позовної заяви із зміненими, доповненими та уточненими підставами позовної вимоги)» на 48 аркушах;

в даній новій редакції позовної заяви позивач в прохальній частині вказав ті самі позовні вимоги, які були ним заявлені у первісній позовній заяві у п.3 та п.4 (про визнання договорів купівлі-продажу садового будинку і земельної ділянки недійсними) і першу з зазначених у п.5 первісної позовної заяви позовну вимогу в такій редакції: «Відновити становище, що існувало до порушення прав позивача шляхом віндикаційної вимоги неподільного майнового комплексу, який складається з садового будинку і земельної ділянки, у власність та користування позивача за положеннями ст.387 (у випадку недобросовісного кінцевого набувача) або ст.388 ЦК (у випадку добросовісного кінцевого набувача).» (т.3 а.с.3-9, 10-57).

28.01.2020р. вх..№4031, позивачем подано заяву, названу як «повторна заява №11 про зміну (доповнення та уточнення) підстав позову», датовану 10.01.2020р., в якій просив зняти з розгляду (відкликати) «повторну заяву про зміну доповнення, уточнення підстав позову та зменшення розміру позовних вимог», і взамін прийняти до розгляду «повторну заяву №11» та прийняти нову редакцію «позовної заяви із зміненими, доповненими та уточненими підставами позовної вимоги». До заяви позовної заяви не долучено.

28.01.2020р. вх..№4028, позивачем подано заяву, названу як «повторна заява №11/1 про зміну (зменшення) предмету позову», датовану 10.01.2020р., в якій просив зняти з розгляду «повторну заяву про зміну доповнення, уточнення підстав позову та зменшення розміру позовних вимог», і взамін прийняти до розгляду «повторну заяву №11/1» і прийняти нову редакцію «позовної заяви із зміненими, доповненими та уточненими підставами позовної вимоги», які він надіслав учасниками справи 5.12.2019р. (позовна заява не долучена), а також уточнив, що ним залишено на розгляд одну позовну вимогу майнового характеру про витребування майна.

Відповідачем ТОВ «КК Гарант» було заявлено клопотання про залишення позову без розгляду з підстав несплати позивачем судового збору у повному обсязі (за всіма позовними вимогами) і клопотання про зобов`язання позивача уточнити підстави позовних вимог, які позивачем в різних заявах по суті справи викладені неоднозначно, суперечливо і не зрозуміло, що перешкоджає відповідачу сформувати свою правову позицію і подати відзив.

Ухвалою суду від 5.02.2020р. клопотання відповідача було частково задоволено і позовну заяву залишено без руху з встановленням позивачу строку 10 днів для усунення недоліків позовної заяви, визначення предмету та підстав позовних вимог та оплати всіх заявлених позовних вимог судовим збором.

20.02.2020р. вх..№8100, позивач на виконання ухвали від 5.02.2020р. подав заяву №12, в якій просив розглядати з викладених у п.5 первісної позовної заяви вимог лише першу вимогу про відновлення становища, що існувало до порушення прав позивача, шляхом віндикаційної вимоги (витребування) садового будинку і земельної ділянки у власність та користування позивача; решту позовних вимог, які містились у даному пункті (п.5) позовної заяви, просив залишити без розгляду і відповідно до цього їх не оплатив судовим збором.

Також позивач подав заяву, вх..№8100 від 20.02.2020р., в якій просив залишити без розгляду частину вимог, викладених ним у п.5 первісної позовної заяви. Виходячи зі змісту заяви , такими вимогами, які позивач просить залишити без розгляду, є: вимога «відновити право власності позивача на вказаний садовий будинок на підставі Витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно Броварського БТІ № 17050484 від 14.12.2007р., та на вказану земельну ділянку на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку №05 від 28.07.2008р. шляхом внесення до державного реєстру речових прав на нерухоме майно відомостей щодо права власності позивача та скасування суперечливих записів у державному реєстрі про право власності ОСОБА_3 та ОСОБА_2 » (яка викладена в другому реченні у пункті п`ятому позовної заяви).

Відповідач заявив клопотання про залишення позову без розгляду в цілому у в`язку з невиконанням позивачем ухвали суду від 5.02.2020р.

Розглядаючи вказані заяви позивача, що стосуються позовних вимог, і розглядаючи клопотання відповідача, суд виходить з наступного:

Завданням підготовчого провадження згідно приписів статті 189 ЦПК є, зокрема:

1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу;

2) з`ясування заперечень проти позовних вимог;

3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів.

Позивач має право звернутись до суду на захист своїх цивільних прав шляхом подання позовної заяви у відповідності до вимог ст.175, 177 ЦПК України. Статтею 188 ЦПК позивачу надано право об,єднати в одній позовній заяві декілька позовних вимог. Крім того, частиною 2 статті 49 ЦПК передбачено право позивача в підготовчому провадженні: п.1) відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог); п.2) збільшити або зменшити розмір позовних вимог; ч.3 - змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. Процесуальний закон не надає позивачу можливості подати нову позовну заяву, в тому числі уточнену, розширену, змінену, доповнену, тощо.

Подання заяв про зміну змісту позовної заяви, додаткових чи розширених обґрунтувань, додаткових чи розширених підстав, тощо, процесуальний закон не передбачає.

Суд також не вбачає підстав для прийняття позовної заяви в нових редакціях (із зміненими, доповненими та уточненими підставами позовної вимоги), - оскільки це не передбачено ЦПК.

Розглядаючи подані з цього приводу позивачем чисельні заяви по суті справи, суд не вбачає підстав для їх задоволення, оскільки жодна з них не є за своїм змістом заявою про зміну предмету або підстави позову, передбаченою в ч.3 ст.49 ЦПК.

Заява позивача, в тій частині , в якій він просить частину вимог залишити без розгляду з урахуванням приписів ст.13, ст. 257 , ст.200 ЦПК України, - підлягає задоволенню, і вказані позовні вимоги мають бути залишені без розгляду.

З урахуванням того, що заявленими залишаються дві позовні вимоги немайнового характеру (про визнання двох договорів купівлі-продажу недійсними), і вимоги майнового характеру (про витребування садового будинку і земельної ділянки) , судовий збір має бути сплачений: 768,40грн.х2=1536,80грн. за дві вимоги немайнового характеру і 345500грн.х1%=3455грн. за вимогами майнового характеру.

Позивачем при поданні позову сплачено 1536,80грн. і 907грн., позивач на виконання ухвали від 5.02.2020р. доплатив судовий збір в сумі 2501грн., недоплачено 47грн.

Враховуючи суму недоплати і визнаючи її арифметичною помилкою позивача, суд вважає вимоги суду по доплаті судового збору фактично виконаними. Решту (47грн.) слід сплатити позивачу у додатково визначений йому строк 5 днів з отримання даної ухвали.

В підготовчому засіданні суд з,ясував у позивача підстави позовних вимог.

Таким чином, з урахуванням з,ясованого у позивача, з урахуванням заяви про залишення частини вимог без розгляду, - позовними вимогами, які розглядаються в даній справі, є вимоги:

- про визнання договору купівлі-продажу садового будинку і договору купівлі-продажу земельної ділянки недійсними (п.3, п.4 позовної заяви)

- про витребування вказаного садового будинку і вказаної земельної ділянки з чужого незаконного володіння.

Позивачем 10.09.2019р. подано декілька клопотань про письмове опитування учасників справи (клопотання №3 про опитування ТОВ КК «Гарант», клопотання №4 про опитування ОСОБА_3 , клопотання №5 про опитування ОСОБА_2 , клопотання №6 про опитування ОСОБА_4 , клопотання №7 про опитування ОСОБА_5 ). У подальшому, 18.10.2019р. позивач подав уточненні клопотання №3, №6 і №7 про опитування ТОВ КК «Гарант», ОСОБА_6 та ОСОБА_7 2.12.2019р. позивач подав клопотання про заміну редакції клопотань №3, №6 та №7 від 10.09.2019р. У підготовче засідання 13.03.2020р. позивач подав клопотання про розгляд даних клопотань (№№3-7) у підготовчому засіданні у його відсутності.

Відповідач проти даного клопотання і проти даних заяв про опитування заперечував, пославшись на те, що вони подані з порушенням строку їх подання і за змістом не є конкретно поставленим запитаннями учаснику справи.

Розглядаючи дане клопотання, суд виходить з наступного:

Згідно ч.1 ст.93 ЦПК (письмове опитування учасників справи як свідків) - у часник справи має право поставити в першій заяві по суті справи, що ним подається до суду, не більше десяти запитань іншому учаснику справи про обставини, що мають значення для справи.

Згідно ст. 2 ст.174 ЦПК заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. 3. Підстави, час та черговість подання заяв по суті справи визначаються цим Кодексом або судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Першою заявою по суті справи для позивача є позовна заява. Таким чином, за приписами ЦПК позивач своє право на опитування учасників справи у якості свідків мав би реалізувати при поданні позовної заяви (першої заяви позивача по суті справи згідно приписів ст.174 ЦПК). Крім того, ЦПК не передбачає для позивача права і можливості подавати такі заяви неодноразово і змінювати їх редакцію. Тому вказані клопотання задоволенню не підлягають. При цьому суд також враховує, що за своїм змістом вказані клопотання (про опитування) не містять 10 чітко сформулюваних запитань, на які б добросовісний учасник справи міг би дати вичерпні і конкретні відповіді. У цьому сенсі думка відповідача є слушною.

Керуючись ст.ст.49, 175, 185, 189, 200, 257, ст.93 ЦПК України, суд

ухвалив:

1.Відмовити позивачу у прийнятті заяв про зміну підстав позову, вх..№41980 від 22.10.2019р., вх. №49951 від 10.12.2019р., вх.№4028 від 28.01.2020р., вх.№4031 від 28.01.2020р. (т.2 а.с. 54-62, а.с.63-109, т.3 а.с.3-9, т.3 а.с.78-81, т.3 а.с.98-105).

Відмовити позивачу у прийнятті позовної заяви в новій редакції. Позовну заяву повернути позивачу. Копію залишити у справі (т.3 а.с.10-57).

2.Заяву позивача, вх..№8100 від 20.02.2020р., в частині залишення позовних вимог без розгляду задовольнити;

залишити без розгляду позовні вимоги, викладені в п.5 позовної заяви такого змісту:

«відновити право власності позивача на вказаний садовий будинок на підставі Витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно Броварського БТІ № 17050484 від 14.12.2007р., та на вказану земельну ділянку на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку №05 від 28.07.2008р. шляхом внесення до державного реєстру речових прав на нерухоме майно відомостей щодо права власності позивача та скасування суперечливих записів у державному реєстрі про право власності ОСОБА_3 та ОСОБА_2 »

3.Визначити, що в даній справі надалі розглядаються такі позовні вимоги:

- про визнання договору купівлі-продажу садового будинку і договору купівлі-продажу земельної ділянки за адресою АДРЕСА_1 , укладених 24.11.2015р. між ТОВ КК «ГАРАНТ» і ОСОБА_3 , посвідчених нотаріусом Татаринцевою ЄА., недійсними (п.3, п.4 позовної заяви) - з тих підстав, що позивач є власником вказаного майна і його не відчужував, а продавець не набув права власності і права розпорядження вказаним майном і не мав права його продавати;

- про витребування (віндикаційна вимога) вказаного садового будинку і вказаної земельної ділянки з чужого незаконного володіння добросовісного кінцевого набувача ОСОБА_2 , - з тих підстав, що майно вибуло з володіння власника не з його волі.

4.Встановити позивачу додатковий строк 5 днів для доплати судового збору 47грн. Попередити, що наслідком несплати є залишення вказаної позовної вимоги (про витребування майна ) без розгляду.

5.Встановити додатковий строк 10 днів відповідачам для подання відзиву та доказів, третім особам для подання письмових пояснень та доказів.

Встановити позивачу строк 5 днів з дня отримання відзиву (письмових пояснень третіх осіб) - для подання відповіді, відповідачам - строк 5 днів на подання заперечень на відповідь.

Встановити учасникам справи кінцевий строк подання заяв з процесуальних питань та доказів разом з вказаними заявами по суті справи у вказані в п.5 строк, але у будь-якому разі не пізніше їх надходження суду до 22.04.2020р.

6. Клопотання позивача про опитування учасників справи (№№3,4,5,6,7 у всіх редакціях) залишити без задоволення.

7. У підготовчому засіданні оголосити перерву до 24.04.2020р. 12-00.

Ухвала в частині відмови у прийнятті заяв, про залишення позову без розгляду може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги протягом 15 днів з дня складення повної ухвали. Учасник, якому ухвала не вручена у день складення, має право на поновлення строку оскарження, якщо апеляційна скарга буде подана протягом 15 днів з дня отримання ухвали. Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду безпосередньо або через суд першої інстанції згідно п.15.5 перехідних положень ЦПК.

Повна ухвала виготовлена 16.03.2020року.

Суддя: Т.В. Селезньова