Справа № 577/103/20
Провадження № 2/577/315/20

З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
17 березня 2020 року м. Конотоп
Конотопський міськрайонний суд Сумської області
в складі: головуючого судді Кравченка В.О.
з участю секретаря Мирошниченко Ю.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження справу за позовом Акціонерного товариства комерційний банк Приватбанк до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,-
ВСТАНОВИВ:
На обгрунтування вимог у заяві зазначено, що на підставі вказаного договору відповідач отримав кредит в розмірі 8000 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. ОСОБА_1 підтвердила свою згоду на те, що підписана заява разом з Умовами та правилами надання банківських послуг та Тарифами Банку, які викладені на банківському сайті, складає між нею та Банком Договір про надання банківських послуг за умовами якого Банк також має право в будь-який момент змінити (збільшити або зменшити) кредитний ліміт (п.п. 2.1.1.2.5, 2.1.1.2.6 Договору)
Пунктами 1.1.1.67., 1.1.5.1., 1.1.5.2. Договору передбачена можливість зміни Тарифів та інших невідємних частин Договору, у звязку з чим змінена відсоткова ставка із 01.09.2014 р. до розміру 34,8% річних, із 01.04.2015 року - до 43,2% річних, а також відповідно до п.2.1.1.3.1, 2.1.1.2.12 Клієнт доручає Банку здійснювати списання грошей з його рахунку, у тому числі за рахунок кредитного ліміту і в разі порушення зобовязань, починаючи з 181-го дня з моменту порушення зобовязань Клієнт зобовязується сплатити на користь Банку заборгованість по кредиту та проценти від суми неповернутого в строк кредиту, які у відповідності до ч.2 ст.625 ЦК україни встановлюються за домовленістю Сторін у процентах від простроченої суми заборгованості в розмірі: 86,4% для картки Універсальна; 84,0% - для картки Універсальна голд.
Оскільки взятих на себе зобовязань по поверненню тіла кредиту, відсотків, а у випадку порушення договору сплаті пені і штрафів, відповідач не виконує, внаслідок чого утворилася заборгованість, яку добровільно не погашає, то вказану заборгованість просять стягнути примусово, що і стало підставою звернення до суду.
Представник позивача за довіреністю Гребенюк О.С. просить розглядати справу за його відсутності, вимоги підтримує, не заперечує заочному розгляду справи та винесенню заочного рішення суду (а.с.50).
Відповідач ОСОБА_1 у судове засідання не зявилася, про день час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, поважність причин неявки не сповістила, заяви про відкладення розгляду справи від неї не надходило. За таких обставин неявка відповідача не перешкоджає розгляду справи і винесенню судового рішення.
Оскільки представник позивача не заперечує заочному розгляду справи, про що зазначив у поданому клопотанні, справу можливо розглянути за відсутності сторін у порядку заочного провадження за наявними у справі доказами.
Суд, дослідивши матеріали справи приходить до переконання, що позовні вимоги не підлягають задоволенню виходячи із такого.
Відповідно до ст.ст. 12, 13, 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін; суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках; кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
У статті 89 ЦПК закріплено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Згідно ч. 1 ст.205 ЦК України правочин може вчинятися усно або в письмовій (електронній) формі. Сторони мають право обирати форму правочину, якщо інше не встановлено законом.
За правилами ч. 1 ст. 638 ЦК договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства (ст. 628 ЦК).
За приписами частин 1,2 ст. 207 ЦК правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).
На порушення наведених норм позивачем не надано жодного доказу на підтвердження укладення з відповідачем Кредитного договору б/н від 01.08.2008 року за невиконання якого пропонується стягнути певну заборгованість (відсутня заява-анкета, картковий рахунок, дані використання виду Тарифів обслуговування кредитних карт Універсальна, рух коштів по рахунку тощо).
Представлений розрахунок заборгованості, витяг з Тарифів, Умови та правила надання банківських послуг, ксерокопія паспорта відповідача, на які посилається позивач як на підставу вимог, при тому, що жоден із цих документів не містять підписів ОСОБА_1 і не підтверджує наявність між сторонами договірних відносин, не можуть свідчити про виникнення заборгованості внаслідок невиконання певних зобовязань, а відтак у задоволенні вимог слід відмовити за їх недоведеністю.
Керуючись: ст.ст. 12, 13, 81, 89, 141, 263-265, 280-282 ЦПК України,-
УХВАЛИВ:
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя Кравченко В. О.