Справа № 214/2990/20
2/214/1935/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без руху

05 травня 2020 року суддя Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Малаховська І.Б. дослідивши матеріали цивільної справи №214/2990/20 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення відсотків і інфляційних витрат по боргу, -

Установив:

Позивач звернувся до суду з позов в якому просить, стягнути з ОСОБА_2 і ОСОБА_3 в рівних частинах 139 347 грн. на його користь процентів по боргу тв. Втрат від інфляції ( по 69 687 грн. з кожної).

Крім того, просив суд звільнити його від сплати судового збору в зв`язку з карантином, обмеженим пересуванням по місту міським транспортом, а також в зв`язку з тим, що він по віку являється особою підвищеного ризику захворювання кавід 19.

Відповідно до ч.1 ст.187 ЦПК України, суд відкриває провадження у справі за позовною заявою за відсутності підстав для залишення її без руху, повернення чи відмови у відкритті провадження.

Згідно ч. 1, ч. 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Таким чином, суд при вирішенні питання про відстрочення, розстрочення чи зменшення розміру судового збору враховує майновий стан осіб.

Тому, посилання позивача, як на підставу для звільнення від сплати судового збору впровадження на території України карантинних заходів є безпідставними та не приймаються судом до уваги.

Відповідно до п.5) ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна повинна містити в тому числі виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Зі змісту позовної заяви вбачається, що ОСОБА_2 та ОСОБА_3 є спадкоємцями померлого божника. На виконання до досудового порядку вирішення спору направляв ОСОБА_2 претензію в грудні 2019 року. Судові витрати визначені позивачем в розмірі 5000,00 грн., які складаються з канцелярських виплат за виготовлення матеріалів позову і доказів по позову та відрив від звичайних занять.

Таким чином, позивачеві необхідно сплати судовий збір розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», надати докази на підтвердження того, що ОСОБА_2 та ОСОБА_3 є спадкоємцями померлого божника, а також докази на підтвердження витрат на канцелярські виплати за виготовлення матеріалів позову, звернення до НБУ і поштові витрати.

Крім того, позивачу необхідно зазначити ціну позову, згідно п.3) ч. 3 ст. 175 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Таким чином, враховуючи вимоги ст. ст. 175, 177, 185, ЦПК України, суд вважає, що позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення відсотків і інфляційних витрат по боргу, слід залишити без рухута надати позивачеві строк для усунення виявлених недоліків до 10 днів з дня вручення копії даної ухвали

Керуючись ст. ст. 177, 185, 258, 260 ЦПК України, суддя, -

Постановив:

Позовну ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення відсотків і інфляційних витрат по боргу залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, що не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у випадку невиконання ним вимог, викладених в ухвалі, заява вважається неподаною і повертається позивачу. Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду не підлягає

Відповідно до приписів зазначених в Перехідних положеннях ЦПК України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину

Суддя ОСОБА_4 . Малаховська