08 травня 2020 року м.Київ
Деснянський районний суд міста Києва
під головуванням судді Бабко В.В.
за участю секретаря судового засідання Івченка В.А.
за участю позивача ОСОБА_1
за участю представника позивача - адвоката Вигулярного І.В.
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання повнолітньої дитини, яка продовжує навчання, -
Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про стягнення аліментів на утримання повнолітньої дитини, яка продовжує навчання. Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що 25.05.2009 рішенням Деснянського районного суду міста Києва, відповідача позбавили батьківських прав відносно позивача ОСОБА_1 . 08.07.2010 позивач отримав статус дитини, позбавлений батьківського піклування. На сьогоднішній час ОСОБА_1 являється повнолітнім та навчається на платному відділенні (заочної форми) у Національному педагогічному Університеті імені М.П. Драгоманова. Позивач не має можливості в повному обсязі сплачувати навчання за графіком, а відповідач займається підприємницькою діяльністю, отримує дохід з послуг по ремонту автомобілів та ніякої матеріальної допомоги на утримання сина не надає, тому позивач просить суд стягнути з відповідача аліменти на його користь до закінчення навчання у розмірі 3000грн.
Ухвалою Деснянського районного суму м. Києва від 05.11.2019, призначено справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін, визначено відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву.
Відповідачем у встановлений законом строк до суду не подано заяви із запереченням проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження та не подано відзиву на позовну заяву.
Позивач та його представник в судове засідання не з`явились, надали заяву про слухання справи у їх відсутності, позовні вимоги підтримали та просила їх задовольнити у повному обсязі, посилаючись на обставини викладені у позовній заяві, проти заочного рішення не заперечували.
Відповідач в судові засідання не з`являвся, про дату, час та місце розгляду справи своєчасно сповіщений у встановленому законом порядку, а саме судовою повісткою, направленою рекомендованим листом за адресою місця реєстрації, однак конверти повернулися із відміткою «закінчення встановленого строку зберігання», тому судом було розміщене повідомлення про виклик до суду на офіційному сайті «Судова влада України».
Відповідно до ч. 6 ст. 128 ЦПК України судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.
Згідно п.2 ч. 7 ст. 128 ЦПК України у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається: фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.
Відповідно до ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.
У зв`язку з чим, суд вважає за необхідне розглянути справу без участі відповідача, виходячи з вимог ст.128 ЦПК України та рішення Конституційного суду України від 13.12.2011 року № 17-рп/2011, згідно яких в разі відсутності осіб, які беруть участь у справі за адресою, вказаної в матеріалах справи (зокрема, позовна заява), вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене їм належним чином.
Суд ухвалив рішення при заочному розгляді справи, що відповідає вимогам ст. 280 ЦПК України.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
Стаття 263 ЦПК України, передбачає, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Згідно зі статтями 12, 13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів.
Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених ст. 82 цього Кодексу, тобто тягар доказування лежить на сторонах цивільно-правового спору.
Згідно зі статтями 76-79 ЦПК України, доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір.
Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях.
Дослідивши повно та всебічно обставини справи в їх сукупності, оцінивши зібрані по справі докази, виходячи зі свого внутрішнього переконання, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, з таких підстав.
Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини.
Відповідно до рішення Деснянського районного суду міста Києва від 25.05.2009, ОСОБА_2 є батьком ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , однак позбавлений батьківських прав відносно свого сина.
08.07.2010 за №1/9-483, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , отримав статус дитини, позбавлений батьківського піклування, що підтверджено витягом з обліково-статистичної карти дитини-сироти та дитини, позбавленої батьківського піклування.
Згідно із свідоцтва про зміну імені, серія НОМЕР_1 , виданого 23.09.2015, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 змінив прізвище з ОСОБА_3 на ОСОБА_3 .
На даний час позивач є студентом заочної форми навчання Національного педагогічного Університету імені М.П. Драгоманова, що підтверджується договором № 037 від 31.08.2019 про надання освітніх послуг.
За змістом статті 199 СК України, якщо повнолітні дочка, син продовжують навчання і у зв`язку з цим потребують матеріальної допомоги, батьки зобов`язані утримувати їх до досягнення двадцяти трьох років за умови, що вони можуть надавати матеріальну допомогу. Право на утримання припиняється у разі припинення навчання. Право на звернення до суду з позовом про стягнення аліментів має той з батьків, з ким проживає дочка, син, а також самі дочка, син, які продовжують навчання.
Суд визначає розмір аліментів на повнолітніх дочку, сина у твердій грошовій сумі і (або) у частці від заробітку (доходу) платника аліментів з урахуванням обставин, зазначених у статті 182 цього Кодексу. При визначенні розміру аліментів з одного з батьків суд бере до уваги можливість надання утримання другим з батьків, своїми дружиною, чоловіком та повнолітніми дочкою, сином (стаття 200 СК України).
Обов`язок батьків утримувати повнолітніх дочку, сина, які продовжують навчатися після досягнення повноліття (незалежно від форми навчання), виникає за обов`язкової сукупності таких юридичних фактів (пункт 20 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів»):1) досягнення дочкою, сином віку, який перевищує 18, але є меншим 23 років; 2) продовження ними навчання; 3) потреба у зв`язку з цим у матеріальній допомозі; 4) наявність у батьків можливості надавати таку допомогу (батьки самі мають бути працездатними та мати такий заробіток, який дозволив би їм утримувати себе та свою повнолітню дитину)..
Сімейний Кодекс України виходить з принципу рівності прав та обов`язків батьків. Відповідно до закону брати участь у матеріальних витратах зобов`язані обоє з батьків, незалежно від того, з ким з них проживає дитина.
Частина 2 статті 166 СК України регламентує, що особа, позбавлена батьківських прав, не звільняється від обов`язку щодо утримання дитини.
Судом установлено, що позивач ОСОБА_1 не має достатніх коштів для забезпечення всіх необхідних потреб, томупотребує матеріальної допомоги біологічного батька, посилаючись зокрема на витрати, пов`язанні з навчанням, харчуванням, проживанням, витрати на проїзд до навчального закладу та додому.
Відповідач ОСОБА_2 у добровільному порядку не надає позивачу матеріальної допомоги на період навчання.
Враховуючи вимоги вказаних норм права, суд дійшов висновку, що повнолітній ОСОБА_1 , який є біологічним сином відповідача, продовжує навчання і у зв`язку з цим потребує матеріальної допомоги, тому відповідач зобов`язаний утримувати його до досягнення двадцяти трьох років. Заперечень або інших доказів суду відповідач не надав.
Аналізуючи викладене вище, суд приходить до висновку, що стягненню з відповідача підлягають аліменти в розмірі 3000грн, щомісячно до закінчення навчання, але не більше як до досягнення ОСОБА_1 23 років, починаючи з 31.10.2019.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача підлягає стягненню на користь держави судовий збір в розмірі 768,40грн.
Відповідно до ст. 430 ЦПК України рішення про стягнення аліментів підлягає негайному виконанню.
Керуючись статтями 180, 182, 199, 200 Сімейного кодексу України, статтями 12, 81, 141, 264-268, 430 ЦПК України, суд, -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання повнолітньої дитини, яка продовжує навчання - задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , аліменти на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на його утримання як повнолітнього сина, в розмірі 3000грн, щомісячно до закінчення навчання, але не більше як до досягнення 23 років, починаючи з 31.10.2019.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір в розмірі 768,40грн.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня отримання його копії.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду через Деснянський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до п. 3 Розділу ХІІ Прикінцевих положень Цивільного процесуального кодексу України, які набрали чинності 02 квітня 2020 року на підставі Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)»: під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки апеляційного оскарження продовжуються на строк дії такого карантину.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний код: НОМЕР_2 , місце реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ідентифікаційний код: НОМЕР_3 , місце реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 .

Повний текст рішення складено та підписано 08.05.2020, відповідно до ч.5 ст.268 ЦПК України.

Суддя В.В. Бабко