Єдиний унікальний номер 229/4624/19
Номер провадження 2/229/95/2020
Категорія 47
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 березня 2020 р. Дружківський міський суд Донецької області у складі:

головуючого судді Гонтар А.Л.

при секретарі Білик О.А.

за участі позивача ОСОБА_1

представника позивача ОСОБА_2

відповідача ОСОБА_3

представника відповідача ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду м. Дружківка цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди завданої залиттям квартири,

в с т а н о в и в:

позивач ОСОБА_1 12 серпня 2019 р. звернувся до Дружківського міського суду з позовною заявою до ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди завданої залиттям квартири.

Свої позовні вимоги ОСОБА_1 обґрунтував тим, що він є власником квартири АДРЕСА_1 , яка розташована на першому поверсі девяти поверхового будинку. 04 грудня 2018 року його квартиру було залито відповідачкою, внаслідок чого було пошкоджено стеля у коридорі, 0,5 кв.м. площі стіни в туалеті, стеля, шпалери у спальні , в зв`язку з чим в квартирі треба робити ремонт, вартість якого складає 8616,79 грн. Згідно акту обстеження квартири АДРЕСА_1 , в якій мешкає позивач, складеному ІНФОРМАЦІЯ_1 , залиття квартири сталося у зв`язку з тим, що в квартирі АДРЕСА_2 халатно відносяться до сантехничних приборів.

Внаслідок залиття квартири йому заподіяна також моральна шкода, яку він оцінює в 3000 грн.

Позивач просить стягнути з відповідача ОСОБА_3 на його користь на відшкодування матеріальної шкоди 8616,79 грн., на відшкодування моральної шкоди - 3000 гривень.

Ухвалою Дружківського міського суду від 19 серпня 2019 року провадження по справі було відкрито та справу призначено до підготовчого судового засідання на 10 вересня 2019 року (а.с.48-49).

10 вересня 2019 року було проведено підготовче засідання та справу призначено до судового розгляду на 17 жовтня 2019 року (а.с.59-60).

Позивач ОСОБА_1 з`явився у судове засідання, позовні вимоги підтримав з підстав викладених у позовній заяві.

Представник позивача ОСОБА_2 підтримав у судовому засіданні позовні вимоги свого доверітеля з підстав, викладених у позовній заяві.

Відповідач ОСОБА_3 з`явилася у судове засідання, позовні вимоги не визнала. Вона не заперечує проти того, що відбулось залиття квартири позивача але вона в цьому не винна, раніше вони дійсно заливали позивача, але в цей день не було залиття. Просить у задоволенні позовних вимог відмовити.

Представник відповідача Сніменко С.С. підтримав доводи свого довірителя.

Суд, вислухавши пояснення сторін, вивчивши письмові докази по справі, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню виходячи з наступних підстав.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 , на підставі свідоцтва про право власності на житло від 12 квітня 1994 року. Його квартира розташована на першому поверсі девяти поверхового будинку (а.с. 25).

Згідно акту обстеження квартири АДРЕСА_1 , в якій мешкає позивач, складеного 11 грудня 2018 року, підписаного робітниками КП "Комсервіс" ОСОБА_5 , ОСОБА_6 04 грудня 2018 року трапилось залиття квартири АДРЕСА_3 , а саме, в корідорі на стелі пожовклі плями від залиття площею 0,4 кв.м., при загальній площі 10,6 кв.м., в туалеті в районі стояка труб холодної води сліди від залиття на стіні площею 0,5 кв.м. при загальній площі стіни 2,5 кв.м., в спальні на стелі пожовклі плями на шпалерах площею 1,8 кв.м. при загальній площі стелі 10,2 кв.м. В спальні АДРЕСА_4 на стелі на шпалерах плями від залиття площею 2,3 кв.м. при загальній площі стелі 11,4 кв.м. Причиною залиття є халатне відношення до сантехнічних приборів мешканців квартири АДРЕСА_2 , яка розташована поверхом вище (а.с.20).

Внаслідок залиття, в квартирі, яка належить позивачу було пошкоджено стеля в корідорі, в спальнях.и загальній площі стелі 11,4 кв.м.

Факт залиття квартири підтверджується актом від 11 грудня 2018року(а.с.20). , показаннями свідків ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 .

Так свідок ОСОБА_5 пояснила у судовому засіданні, що вона є головним інженером КП "Комсервіс". Вона підписала акт про залиття від 11 грудня 2018 року. На обстеження квартири вона не попала, тобто самого факту залиття не бачила. Акт складала ОСОБА_9 . Вона уточнила при яких обставинах відбулось залиття, погодилась з тим що вказано у акті.

Свідок ОСОБА_6 пояснила у судовому засіданні, що залиття квартири позивача відбулося 04 грудня 2018 року. Вона до відповідачів посилала слюсарів, щоб було виявлено причину залиття квартири та усунено їх, але їм ніхто не відчинив двері. Акт про залиття вона складала, бачила наслідки залиття в квартирі позивача.

Свідок ОСОБА_8 пояснив у судовому засіданні, що він є знайомим позивача, приходив до нього в гості, дату не пам`ятає, але це було у грудні 2018 року. В квартирі були свіжі плями від залиття.

Свідок ОСОБА_7 пояснив у судовому засіданні, що в грудня 2018 року заходив у гості до позивача, дату він не пам`ятає. Бачив потоки на стелі, були вологі шпалери. Також було залито стеля у проході між спальнями.

Згідно звіту про незалежну оцінку від 29 липня 2019 року вартість відновленого ремонту квартири АДРЕСА_1 складає 8616,79 гривні (а.с. 8 )

У відповідності із ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистім немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.

Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини (частина друга статті 1166 ЦК України).

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 2 постанови від 27 березня 1992 року № 6 Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди, розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина.

Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивач доводить наявність шкоди та її розмір.

Власником квартири АДРЕСА_5 є ОСОБА_10 та ОСОБА_11 з 09 липня 2014 року, відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно номер 203175738 від 05 березня 2020 року (а.с.74-76)

Відповідачка зареєстрована за адресою АДРЕСА_6 з 05 листопада 2014 року, що підтверджується відомостями виконавчого комітету Дружківської міської ради від 16 серпня 2019 року (а.с.50).

Відповідно до ч.1 ст. 177 ЖК України громадяни зобов`язані забезпечувати схоронність приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання, до об`єктів благоустрою, додержувати правил утримання жилого будинку і при домової території, правил пожежної безпеки, додержувати чистоти і порядку в під`їздах, кабінах ліфтів, на сходових клітках та в інших місцях загального користування.

Відповідно до ст. 179 ЖК України користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов`язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і при будинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ст. 319 ЦК України при здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства; власність зобов`язує; власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі.

Згідно п.7 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених постановою КМ України № 572 від 8 жовтня 1992 року (із змінами та доповненнями згідно постанови КМ України №45 від 24 січня 2006 року) власник та наймач (орендар) квартири зобов`язаний проводити за власні кошти ремонт квартири; використовувати приміщення житлового будинку за призначенням, забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання.

Відповідно до ч.1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Відповідно до ч.1 ст.103 ЦПК України для з`ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань в галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд призначає експертизу за заявою осіб, які беруть участь у справі.

Відповідачкою ОСОБА_3 не на дано будь-яких належних чи допустимих доказів, які б спростовували обставини, зазначені в акті від 11 грудня2018 року, звиті про незалежну оцінку матеріального збитку нанесеного нерухомому майну в наслідок залиття. Клопотання про проведення судової будівельно-технічної експертизи для встановлення розміру матеріальної шкоди відповідачкою не заявлялося .

Відповідачка ОСОБА_3 у судовому засіданні заперечувала проти того факту, що відбулося залиття квартири АДРЕСА_3 із квартири АДРЕСА_2 та з її вини, щодо кількості та розміру пошкоджень в квартирі позивача.

Враховуючи, що шкода заподіяна позивачу у вигляді пошкодження частин його квартири та сталась з вини відповідача, яка до своїх заперечень не надала жодних доказів, щодо причин залиття квартири та кількості, розміру пошкоджень, суд находить позовні вимоги обґрунтованими.

Таким чином, судом встановлено, що залиття квартири позивача сталося саме з вини відповідача ОСОБА_3 , оскільки нею не дотримані вимоги ст. 177 ЖК України, яка і повинна на підставі діючого законодавства відшкодувати позивачу заподіяну матеріальну шкоду.

Відповідно до ч.1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини.

Згідно ч.3 ст. 23 ЦК України розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, а також з урахування інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Суд вважає, що позивачу заподіяно моральну шкоду, оскільки в результаті залиття його квартири він відчував моральні страждання, вимушений був додавати додаткових зусиль для організації свого життя. З урахуванням заподіяної матеріальної шкоди, тяжкості моральних страждань, те, що позивач є інвалідом 1 групи, а саме, не може самостійно передвигатися, суд визначає розмір моральної шкоди у сумі 1000 гривень.

Вибираючи спосіб відшкодування шкоди, заподіяної майну позивача, суд враховує інтереси сторін, думку позивача з цього приводу, та реальну можливість відповідача виправити заподіяні пошкодження, а тому приходить до висновку, що з відповідача необхідно стягнути: кошти, які необхідні для усунення заподіяних пошкоджень, тобто зобов`язати відповідача повністю відшкодувати заподіяні збитки.

Відповідно до частини 1 ст. 141 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Якщо позов задоволено частково, судові витрати присуджуються позивачеві пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а відповідачеві - пропорційно до тієї частини позовних вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено.

З матеріалів справи встановлено, що позивача звільнено від сплати судового збору, оскільки він є інвалідом 1 групи.

Відповідно п.9 ч.1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір" інваліди 1 групи звільняються від сплати судового збору.

Частиною 6 ст. 141 ЦПК України передбачено, що якщо позивача, на користь якого ухвалено рішення, звільнено від сплати судового збору, він стягується з відповідача в дохід держави пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог.

Відповідно ч.3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і не майновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та не майнового характеру.

Таким чином, судовий збір треба стягнути з відповідачки в дохід держави у розмірі 719,96 грн.

Також з відповідачки треба стягнути на користь позивача витрати понесені на проведення незалежної експертної оцінки майна у сумі 2300 грн., оскільки вони підтверджені документально.

Керуючись ст.ст. 76,77,78,79,80,258-259 ЦПК України (в редакції 2017 року),року), на підставі ст. 23, 1166, 1167 ЦК України, ст.. 177, 179 ЖК України, суд в и р і ш и в:

позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди завданої залиттям квартири задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , яка мешкає за адресою: АДРЕСА_6 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_6 матеріальну шкоду у сумі 8616 (вісім тисяч шістсот шістнадцять) грн. 79 коп. , моральну шкоду у розмірі 1000 (тисячу) гривень, судові витрати за проведення експертизи у сумі 2300 (дві тисячі триста) гривень.

У задоволенні позовних вимог щодо стягнення моральної шкоду у сумі 2000 (дві тисячі) гривень - відмовити.

Стягнути з ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , яка мешкає за адресою: АДРЕСА_6 на користь держави судовий збір у сумі 719 (сімсот дев`ятнадцять) грн. 96 коп.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Донецького апеляційного суду через Дружківський міський суд Донецької області. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Повний текст рішення було складено 16 березня 2020 року.

Суддя: А. Л. Гонтар