Справа № 135/1576/19
Провадження № 2-о/135/1/20
РІШЕННЯ

іменем України

02.03.2020 Ладижинський міський суд Вінницької області

у складі: головуючої судді Волошиної Т.В.,

з участю секретаря судових засідань Басараб О.Д.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м Ладижин цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа Ладижинська міська рада про встановлення факту, що має юридичне значення,

учасники справи - не з`явилися

ВСТАНОВИВ:

І. Стислий виклад позиції заявника та заінтересованих осіб.

03 грудня 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду з заявою про встановлення факту її постійного проживання однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини разом зі спадкодавцем ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

На обґрунтування заяви ОСОБА_1 зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла її мати ОСОБА_3 . До моменту смерті матері, і мати, і заявник ОСОБА_1 кілька разів змінювали свої прізвища, тому її родинні відносини з матір`ю підтверджуються наданими до суду письмовими доказами. Після смерті матері відкрилася спадщина на належне їй майно: Ѕ частину двокімнатної квартири у АДРЕСА_1 . Співвласником іншої частини (1/2 частки) зазначеної квартири є чоловік її матері - ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 - помер. Шлюб між матір`ю заявника ОСОБА_1 та ОСОБА_2 було укладено 07 квітня 1995 року. Спільних дітей від цього шлюбу немає. Своїх дітей в ОСОБА_2 також не було. Тому, після смерті її матері ОСОБА_1 залишилася єдиною рідною людиною для ОСОБА_2 . У зв`язку з відсутністю будь-яких інших спадкоємців після смерті вітчима, ОСОБА_1 за свої власні кошти здійснювала його поховання та проводила поминальні обіди. Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина на належне йому майно, а саме квартиру АДРЕСА_1 .

На підтвердження факту проживання однією сім`єю разом зі спадкодавцем ОСОБА_2 понад п`ять років на момент відкриття спадщини, а саме з липня 2004 року по ІНФОРМАЦІЯ_1 включно, за місцем відкриття спадщини: у квартирі АДРЕСА_1 заявник ОСОБА_1 зазначила, що 18 червня 2002 року вона розлучилася зі своїм першим чоловіком ОСОБА_4 та пішла проживати до своєї матері та вітчима, оскільки з чоловіком після розлучення проживати не було можливості. На той момент мати заявника ОСОБА_1 разом з вітчимом ОСОБА_2 проживали за адресою: АДРЕСА_3 .

30.04.2004 ОСОБА_1 вдруге вийшла заміж. Після одруження у квітні 2004 року , ОСОБА_1 разом зі своїм новим чоловіком продовжували проживати разом із її матір`ю і вітчимом і їхній квартирі. В шлюбі у неї народився син ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 . 22.07.2004 мати та вітчим заявника ОСОБА_1 придбали двокімнатну квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , якій вони продовжили проживати всі разом.

Спільне проживання з матір`ю та вітчимом вирішувало багато проблем, оскільки вони допомагали один одному у побуті та веденні спільного господарства за адресою: АДРЕСА_1 .

Після смерті матері заявника ОСОБА_1 ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6 , її вітчим ОСОБА_2 втратив сенс свого життя та потребував ще більшої турботи та уваги з її боку, ніж раніше, тому вони продовжили проживати вже разом з вітчимом. Але, ІНФОРМАЦІЯ_7 на сороковий день смерті її матері вітчим ОСОБА_1 - ОСОБА_2 помер. Після смерті вітчима ОСОБА_1 почала опікуватися квартирою, переоформила на себе особовий рахунок, постійно сплачує комунальні послуги.

У вересні 2019 року заявник ОСОБА_1 звернулася до Другої тростянецької державної нотаріальної контори для оформлення своїх спадкових справ, однак їй було відмовлено, у зв`язку з тим, що вона не надала документи, які б підтверджували родинні відносини з померлим.

Встановлення факту проживання ОСОБА_1 та ОСОБА_2 однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини, необхідно їй для оформлення в нотаріальній конторі спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_2 , який помер у місті Ладижин, Вінницької області ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Тому, заявник звернулася до суду, щоб встановити факт проживання ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_8 однією сім`ю разом зі спадкодавцем ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини. А саме: з липня 2004 року по 29 липня 2013 року включно, за місцем відкриття спадщини: у квартирі

АДРЕСА_1. ІІ . Заяви (клопотання) учасників справи.

Учасники справи в судове засідання не з`явилися, надіслали заяви про розгляд справи без їх участі.

Заявник ОСОБА_1 подала до суду заяву, в якій просила розглянути заяву у її відсутність, вимоги викладені у заяві підтримує в повному обсязі.

Представник заінтересованої особи Ладижинської міської ради в судове засідання не з`явився про причини своєї неявки суд не повідомив.

ІІІ. Інші процесуальні дії у справі.

Судом на підставі частини другої статті 247 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК), у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

ІV. Фактичні обставини, встановлені судом та зміст правовідносин.

ІНФОРМАЦІЯ_2 у м. Ладижині Вінницької області померла мати заявника ОСОБА_1 - ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серія НОМЕР_1 (а.с.10 ).

До моменту смерті матері заявника і вона і її мати ОСОБА_3 кілька разів змінювали свої прізвища, тому родинні відносини з матір`ю підтверджуються копіями документів, а саме: свідоцтвом про народження від 06.03.1976, з якого вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_8 народилася ОСОБА_6 (заявник) батьками записані ОСОБА_7 та ОСОБА_8 (мати заявника) (а.с. 5), свідоцтвом про одруження від 30.04.2004 ОСОБА_9 та ОСОБА_10 (заявника), серія НОМЕР_2 (а.с. 7), свідоцтвом про укладення шлюбу від 07 квітня 1995 року серії НОМЕР_3 , з якого вбачається, що ОСОБА_2 уклав шлюб зі ОСОБА_11 (мати заявника) (а.с 9).

З копії витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища від 01.02.2011 вбачається, що 22.01.2010 ОСОБА_12 зареєстрував шлюб з ОСОБА_6 (заявник) (а.с.6).

З копії витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища від 27.11.2019 вбачається, що 16.04.2010 ОСОБА_7 зареєстрував шлюб зі ОСОБА_11 (мати заявника) (а.с.8).

Після смерті матері відкрилася спадщина на належне їй майно: 1/2 частину двокімнатної квартири у АДРЕСА_1 .

Як вбачається з копії витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі від 24.12.2013 було зареєстровано спадкову справу, де спадкодавцем є ОСОБА_3 (а.с.12).

Відповідно до листа завідувача Другої тростянецької державної нотаріальної контори Кощеєвої Г.С. №408/01-16 від 04.10.2016, після смерті ОСОБА_3 , була заведена спадкова справа 72/2013 від 24.12.2013, спадкоємицею для одержання свідоцтва про право на спадщину на квартиру АДРЕСА_1 за законом є ОСОБА_1 (а.с.11).

Співвласником іншої частини (1/2 частки) зазначеної квартири є чоловік матері заявниці - ОСОБА_2 .

Згідно з копією витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 10.08.2004 власниками квартири АДРЕСА_1 являються ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , по 1/2 частки на праві спільної часткової власності (а.с.22).

Як вбачається з копії свідоцтва про смерть серія НОМЕР_4 від 30.07.2013 ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.13).

Як вбачається з копії витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про смерть для отримання допомоги на поховання від 30.07.2013 в зазначений Державний реєстр було внесено відомості про смерть ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_7 (а.с.14).

Разом з тим суд досліджує копію довідки про причину смерті №106/057 від 21.06.2013, з якої вбачається, що останній помер ІНФОРМАЦІЯ_6 . Причина смерті: гостра ішемічна хвороба серця (а.с.15).

Після його смерті відкрилася спадщина на належну йому Ѕ частину двокімнатної квартири у АДРЕСА_1 , що підтверджується копією договору купівлі-продажу від 22.07.2004 (а.с.21).

Як вбачається з копії постанови про відмову у вчиненні нотаріальних дій від 16.09.2019 №594/02-31 ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину по закону на майно, що належало ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_7 , у зв`язку з тим, що спадкоємець не надала документи, які б підтверджували родинні відносини з померлим (а.с.16).

Відповідно до листа завідувача Другої тростянецької державної нотаріальної контори Кощєєвої Г.С. №791/01-16 від 27.11.2019, після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , за даними Спадкового реєстру спадкова справа не заводилась (а.с.17)

З копії витягу зі Спадкового реєстру від 16.09.2019 вбачається, що у реєстрі відсутні відомості щодо спадкової справи заведеної на ОСОБА_2 (а.с.18).

З копії технічного паспорта вбачається, який виданий 27.07.2004 на квартиру АДРЕСА_1 , власниками якої зазначені ОСОБА_2 та ОСОБА_3 (а.с.19).

З копії довідки, виданої Тульчинським міжрайонним бюро технічної інвентаризації від 27.07.2004 вбачається, що за ОСОБА_2 та ОСОБА_3 рахується квартира АДРЕСА_1 (а.с.23).

Разом з тим суд досліджує копію паспорта серії НОМЕР_5 , який виданий 17 червня 2004 року ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_8 (а.с.4).

Також, судом досліджено копію довідки, виданої ОСОБА_1 , з якої вбачається, що особовий рахунок за адресою: АДРЕСА_1 , відкритий на її ім`я. Боргу по сплаті комунальних послуг станом на 28.11.2019 немає (а.с.25).

V. Оцінка суду.

За правилами п.5 ч.2 ст.293 ЦПК України, справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, розглядаються у порядку окремого провадження.

Згідно з ч.3 ст.294 ЦПК України, справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Згідно з пунктом 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995 "Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення" в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений або знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення".

Згідно зі статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права.

Приписами п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожен при вирішенні питання щодо його цивільних прав та обов`язків … має право на справедливий і відкритий розгляд упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Так, Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 та статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-яку заяву, що стосується його прав і обов`язків цивільного характеру (п.36 рішення ЄСПЛ від 21.02.1975 у справі "Голден проти Сполученого королівства") та кожен має право на ефективний засіб юридичного захисту (ст.13 Конвенції).

Згідно із ч.ч.2, 4 ст.3 СК України, сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки… Сім`я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства.

Виходячи з аналізу вказаної норми СК, сім`єю є соціальна група, що складається з людей, які зазвичай перебувають у шлюбі, їхніх дітей (власних або прийомних) та інших осіб, поєднаних родинними зв`язками з подружжям, кровних родичів, а також людей, що спільно проживають на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства, яка здійснює свою життєдіяльність на основі спільного економічного, побутового, морально-психологічного укладу, взаємної відповідальності.

Відповідно до роз`яснень, що містяться в п.21 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про спадкування» від 30.05.2008 року за №7, при вирішенні спору про право на спадщину осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини (четверта черга спадкоємців за законом), судам необхідно враховувати правила частини другої статті 3 СК про те, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Зазначений п`ятирічний строк повинен виповнитися на момент відкриття спадщини і його необхідно обчислювати з урахуванням часу спільного проживання зі спадкодавцем однією сім`єю до набрання чинності цим Кодексом…

Аналіз перевірених і оцінених доказів переконує суд, що ОСОБА_1 на підтвердження заяви надані належні, достовірні, допустимі докази, які не викликають сумніву у суду і є достатніми для встановлення юридичного факту проживання ОСОБА_1 та ОСОБА_2 однією сім`єю не менше п`яти років до дня відкриття спадщини, встановлення цього факту має для заявника юридичне значення і іншого порядку його встановлення немає.

При цьому, до вказаного висновку суд прийшов, виходячи не тільки із вимог національного законодавства України, а і з висновків Європейського Суду з прав людини, викладених у рішенні у справі "Ушаков та Ушакова проти України" від 18.06.2015 (остаточне - 18.09.2015), в пункті 78 якого зазначено, що "Суд при оцінці доказів керується критерієм доведеності "поза розумним сумнівом". Згідно з його усталеною практикою доведеність може випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій стосовно фактів, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою…".

Керуючись ст.ст. 7, 76-81, 258, 259, 263-265, 268, 273, 293, 294, 316 ЦПК України, на підставі п.5 ч.2 ст. 293, п.1 ч.1 ст.315 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Заяву задовольнити.

Встановити факт проживання ОСОБА_1 разом зі спадкодавцем ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Ладижин однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини, а саме: з липня 2004 року по ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Вінницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги через Ладижинський міський суд. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення (ч.1 ст.354, ст.355 ЦПК України).

До дня початку функціонування єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Ладижинський міський суд Вінницької області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду (ч.ч.1, 2 ст.273 ЦПК України).

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення (п.1 ч.2 ст.354 ЦПК України).

Строк на апеляційне оскарження може бути поновлений в разі пропуску з інших поважних причин (ч.3 ст.354 ЦПК України).

Суддя