Номер справи 623/1829/20
Номер провадження 2/623/609/2020
РІШЕННЯ

іменем України

21 грудня 2020 року Ізюмський міськрайонний суд Харківської області

в складі: головуючого - судді Герцова О.М.

з участю: секретаря Рзаєвої І.С.

позивача - ОСОБА_1

відповідача - ОСОБА_2

представника позивача ОСОБА_3 ,

представника відповідача ОСОБА_4 ,

розглянувши у загальному позовному провадженні у відкритому судовому засіданні в місті Ізюмі справу за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_2 про відшкодування майнової шкоди, -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернулася до суду із вказаним позовом. В обґрунтування позовних вимог посилалася на те, що вона є власником квартири АДРЕСА_1 згідно договору купівлі- продажу від 31.05.1995 року. Власницею квартири АДРЕСА_2 того ж будинку є ОСОБА_2 , яка внаслідок власного недбальства та неналежного догляду за системою водопостачання, 22 квітня 2020 року допустила залиття квартири АДРЕСА_3 . Згідно висновку спеціаліста вартість відновлювального ремонту після залиття квартири становить 6400 гривень. Також ОСОБА_6 понесла збитки, оскільки змушена була звернутися до спеціалістів з оцінки, послуга за що вартувала 1500 гривень. Оскільки відповідач у добровільному порядку не відшкодувала завдані матеріальні збитки, позивач була вимушена звернутися до суду для захисту своїх прав. ОСОБА_6 просила стягнути з відповідача на її користь витрати за сплату судового збору та витрати на правничу допомогу адвоката.

У судовому засіданні позивач та її представник підтримали позовні вимоги та просили їх задовольнити.

У судовому засіданні відповідач та її представник заперечували проти задоволення позовних вимог ОСОБА_6 , просили відмовити у їх задоволенні, оскільки з позовом до суду звернулася ОСОБА_1 , а власник квартири АДРЕСА_1 є ОСОБА_6 . Крім того, зазначили, що акти голови правління ОСББ «Добробут-Ізюм» Науменко М.О. від 22.04.2020 року не відповідають вимогам законодавства.

Свідок ОСОБА_7 у судовому засіданні повідомила суд, про той факт, що є сусідкою відповідача ОСОБА_2 та приживає у квартирі АДРЕСА_4 . Коли сталося залиття квартири АДРЕСА_3 вона була відсутня вдома, оскільки знаходилася на дачі. Протікань або видимих затоплень у будинку ніде не бачила. При складанні акту присутньою не була.

Свідок ОСОБА_8 у судовому засіданні, повідомила суд, що є головою правління ОСББ «Добробут-Ізюм». У день залиття квартири АДРЕСА_3 , власником якої є ОСОБА_1 , вона була викликана для засвідчення факту залиття квартири та складення акту про виявлені пошкодження. Причину залиття квартири встановив слюсар ОСОБА_9 , який був викликаний відповідачем у справі ОСОБА_2 .

Вислухавши позицію сторін, пояснення свідків, дослідивши матеріали справи, а також оцінивши письмові докази, що містяться в матеріалах справи, суд приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що відповідно до договору купівлі- продажу від 31.05.1995 року ОСОБА_1 є власницею квартири АДРЕСА_1 .(а.с.6-7).

Згідно до акту про залиття від 22.04.2020 року складеного головою правління ОСББ «Добробут-Ізюм» ОСОБА_8 у квартирі АДРЕСА_1 сталося залиття з квартири АДРЕСА_2 вказаного будинку через несправність квартирного приладу постачання холодної води, а саме пошкоджено трубка або кран у ванній кімнаті.(а.с.9)

Актом від 22 квітня 2020 року складеного головою правління ОСББ «Добробут-Ізюм» Науменко М.О. про виявлення пошкоджень внаслідок залиття квартири АДРЕСА_1 встановлені пошкодження у кімнаті 4(згідно технічного паспорта): промокла стеля, відклеїлися шпалери, пошкодилися стіни, після залиття пошкодилася підлога, намокла штукатурка.(а.с.10).

Згідно висновку суб"єкта оціночної діяльності ОСОБА_10 про вартість відновлювального ремонту квартири АДРЕСА_1 вартість відновлювального ремонту (округлено) складає 6400 гривень з урахуванням ПДВ.(а.с.11-19).

Договором №08/20 від 30.04.2020 року на проведення оцінки підтверджений факт вартості робіт та порядок розрахунків у розмірі 1500 гривень з замовника ОСОБА_1 на користь виконавця ФО підприємець ОСОБА_10 (а.с.25).

Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно квартира АДРЕСА_5 належить на праві приватної власності ОСОБА_2 , відповідно до договору міни від 30.07.2005 року.(а.с.26).

Актом здачі приймання наданих послуг від 18.05.2020 року згідно договору №487 про надання правничої допомоги адвоката, загальна вартість наданих послуг адвокатом Мальцевою Г.Ю. замовнику ОСОБА_1 складає 1200 гривень.(а.с.33).

Відповідно до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, в тому числі, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Згідно ч. ч. 4, 5 ст. 319 ЦК України власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства.

Згідно зі ст. 383 Цивільного кодексу України, власник житлового будинку, квартири має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім`ї, інших осіб і не має права використовувати його для промислового виробництва.

Власник квартири може на свій розсуд здійснювати ремонт і зміни у квартирі, наданій йому для використання як єдиного цілого, - за умови, що ці зміни не призведуть до порушень прав власників інших квартир у багатоквартирному будинку та не порушать санітарно-технічних вимог і правил експлуатації будинку.

Статтею 10 Житлового кодексу України визначено, що громадяни зобов`язані дбайливо ставитися до будинку, в якому вони проживають, використовувати жиле приміщення відповідно до його призначення, додержувати правил користування жилими приміщеннями, економно витрачати воду, газ, електричну і теплову енергію. Жилі будинки і жилі приміщення не можуть використовуватися громадянами на шкоду інтересам суспільства.

У відповідності до статті 151 Житлового кодексу України, громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати і порядку придомову територію. Безгосподарне утримання громадянином належного йому будинку (квартири) тягне за собою наслідки, передбачені Цивільним кодексом України.

Відповідно до п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року №76, у разі аварії і залиття квартир складається відповідний акт.

Додатком 4 до вказаних Правил встановлено форму акта, з якої вбачається, що в ньому повинно бути відображено: дату складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття.

Відповідно до частини першої ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Згідно з частиною другою ст.1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини.

Таким чином цивільне законодавство в деліктних зобов"язаннях передбачає презумпцію вини; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

Відповідно до роз`яснень, що містяться в пункті 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6 (з наступними змінами) «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» шкода, заподіяна особі і майну громадянина, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.

Сторони не заперечують, що квартира АДРЕСА_6 .

З урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, обставин справи саме на відповідачів покладено обов`язок доведення відсутності вини в завданні шкоди позивачу, а позивач має довести, що йому така шкода завдана.

Між тим, обставини, встановлені в акті про залиття від 22.04.2020 року та в акті про виявлення пошкоджень внаслідок залиття квартири від 22.04.2020 року не спростовані відповідачем.

Отже, матеріалами справи підтверджений факт залиття квартири позивача з квартири ОСОБА_2 , яка свою вину в належний спосіб у залитті не спростувала.

Щодо розбіжності у прізвищі позивачки слід зазначити, що у договорі купівлі-продажу від 31.05.1995 року її прізвище та ініціали зазначені на російській мові. Крім того, належність квартири саме позивачці підтверджується даними з її власного паспорта громадянина України, де зазначено її місце реєстрації: АДРЕСА_7 .(а.с.5).

Факт відсутності ОСОБА_2 під час складання головою правління ОСОБА_8 акту «Про залиття» від 22 квітня 2020 року не спростовує та не є наслідком визнання вказаного акту, як не належного доказу.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Статтею 77 ЦПК України передбачено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Враховуючи викладене, позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають задоволенню.

Керуючись статтями 259, 265, 268 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_5 до ОСОБА_2 про відшкодування майнової шкоди задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_8 на користь ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІПН НОМЕР_1 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_7 завдану матеріальну шкоду розмірі 6400 гривень 00 копійок та витрати понесені на проведення незалежної оцінки у розмірі 1500 гривен 00 копійок, а всього у розмірі 7900 гривень 00 копійок.(сім тисяч дев"ятсот гривень 00 копійок).

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_8 на користь ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІПН НОМЕР_1 ,яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_7 судові витрати у розмірі 840 гривень 80 копійок та витрати на правничу допомогу адвоката у розмірі 1200 гривень 00 копійок, у всього 2040 гривень 80 копійок( дві тисячі сорок гривень 80 копійок.)

З текстом рішення можна ознайомитись в Єдиному державному реєстрі судових рішень за посиланням http://reyestr.court.gov.ua.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через Ізюмський міськрайонний суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги у 30-денний строк з дня проголошення рішення.

Суддя: О.М. Герцов

Повний текст рішення складено 28 грудня 2020 року.