Справа № 161/3992/20
Провадження № 2/161/1934/20
У Х В А Л А

16 березня 2020 року місто Луцьк

Суддя Луцького міськрайонного суду Волинської області Черняк В.В., вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Відділу державної реєстрації речових прав на нерухоме майно департаменту державної реєстрації Луцької міської ради про скасування записів та рішень про державну реєстрацію права власності на земельні ділянки, виділення в натурі частини нерухомого майна, що перебуває у спільній частковій власності, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , звернувшись з позовом до суду, просить скасувати внесені державним реєстратором виконавчого комітету Луцької міської ради Петрочук О.Д. 22.04.2016 року до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно записи за номерами 14368069, 14367062 про право власності на земельні ділянки: кадастровий номер :11:168:0019 площею 0, 0508 га (власник ОСОБА_2 ) реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01; кадастровий номер :11:168:0018 площею 0, 0260 га (власник ОСОБА_1 ), реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01; скасувати прийняті державним реєстратором виконавчого комітету Луцької міської ради Петрочук О.Д. рішення про державну реєстрацію прав та обтяжень від 28.04.2016 року індексні номери 29465536, 29463932 про право приватної власності на земельні ділянки ОСОБА_2 та ОСОБА_1 ; виділити їй, ОСОБА_1 , у натурі із спільної часткової власності у самостійний об`єкт нерухомого майна 41/100 частини житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами 41/100 частини земельної ділянки, площею 0, 0768 га по АДРЕСА_1 , а саме: приміщення в житловому будинку загальною площею 57, 8 кв.м., житловою 38, 2 кв.м., які складаються з коридора 2-1 площею 4.1 кв.м., кухні 2-2 4-4 кв.м., коридора 2-3 5,3 кв.м., санвузла 2-4 3, 1 кв.м., кладової 2-5 2,7 кв.м., кімнати 2-6 11, 6 кв.м., кімнати 2-7 12,0 кв.м., кімнати 2-8 14,6 кв.м., погреба літ. А-4, сходів літ а-6, гаража Б-1, гаража В-1 та Ѕ частини огорожі1; земельну ділянку площею 0,0315 га; припинити право спільної часткової власності на житловий будинок з господарськими будівлями і спорудами та земельну ділянку по АДРЕСА_1 .

При подачі позовної заяви позивачем заявлено клопотання про відстрочку сплати судового збору, яке мотивоване тим, що вона у віці 68 років та за станом здоров`я не працює. Єдиним джерелом її проживання є отримувана пенсія по втраті годувальника в розмірі 3 270, 00 грн. До клопотання додано копію пенсійного посвідчення та довідку про розмір пенсії ОСОБА_1 .

Вивчивши клопотання позивача про відстрочку сплати судового збору, суд вважає, що воно є необґрунтованим та таким, що не підлягає до задоволення, виходячи з наступного.

Питання про відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати регулюється Законом України "Про судовий збір".

Так, положеннями ст.8 вказаного Закону передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судовому збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, єдиною підставою для звільнення, розстрочки, відстрочки від сплати судового збору є незадовільний майновий стан сторони, тобто фізичної або юридичної особи. Звільнення сторони від сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду. При цьому, клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в позовній заяві, яка подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті ним судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади, державних установ.

Розглянувши заяву про відстрочку сплати судового збору, суд вважає за необхідне відмовити заявнику у його задоволенні, оскільки обставини, викладені у заяві, не свідчать, що крім пенсії по втраті годувальника, позивач інших доходів не отримувала, та довідка Головного управління ПФУ у Волинській області, яка долучена позивачем для підтвердження скрутного майнового стану, не є підставою для відстрочки або розстрочки сплати судового збору.

Суд, дослідивши позовну заяву, дійшов висновку про необхідність залишити її без руху, оскільки вона не відповідає вимогам, встановленим ст. 177 ЦПК України.

Частиною 4 статті 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплат и судового збору відповідно до закону.

З позовної заяви вбачається, що позивачем заявлено 1 вимогу майнового характеру та 2 немайнового, однак останні не оплачені судовим збором.

Відповідно до п.п. 1, 2 п.1 ч.2 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою позовної заяви немайнового характеру стягується судовий збір у розмірі 0,4 % розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання фізичною особою або фізичною особою-підприємцем позовної заяви майнового характеру стягується судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 1статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно зі ст.7 Закону України «Про державний бюджет України на 2020 рік», прожитковий мінімум для працездатних осіб у 2020 році з 01 січня встановлений у розмірі 2102,00 гривні.

Отже, судовий збір за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру у розмірі 0,4 % розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 840,80грн., позовної заяви майнового характеру - 1 відсоток ціни позову, але не менше 840,80 грн. та не більше 10510,00 грн.

Частиною 3статті 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Таким чином, позивачу необхідно сплатити судовий збір із врахуванням вищевказаних положень Закону України «Про судовий збір» та подати суду відповідні докази такої оплати.

Реквізити для сплати судового збору: отримувач коштів - УК у м.Луцьку /м.Луцьк/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38009628, банк отримувача- казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача UA0003550, призначення платежу судовий збір за позовом _____ , Луцький міськрайонний суд Волинської області.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З врахуванням викладеного, суд вважає за необхідне залишити дану заяву без руху та надати строк для усунення недоліків.

Керуючись ст.8 Закону України «Про судовий збір», ст.ст. 77, 185 ЦПК України, -

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Відділу державної реєстрації речових прав на нерухоме майно департаменту державної реєстрації Луцької міської ради про скасування записів та рішень про державну реєстрацію права власності на земельні ділянки, виділення в натурі частини нерухомого майна, що перебуває у спільній частковій власності залишити без руху.

Для усунення недоліків позовної заяви позивачу встановити п`ятиденний строк з дня вручення ухвали суду. У випадку невиконання ухвали суду, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Черняк В.В.