Справа № 277/174/20
Номер рядка звіту 60
РІШЕННЯ

іменем України

"08" травня 2020 р. смт Ємільчине

Ємільчинський районний суд Житомирської області

в складі: головуючої - судді Прищепи Т.П.

за участю секретаря с/з Калантарян Л.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні без фіксування технічними засобами в порядку ч. 2 ст. 247 ЦПК України, в залі суду смт Ємільчине цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Великоябунецької сільської ради в особі Ємільчинської селищної об`єднаної територіальної громади, про визначення додаткового строку для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини за заповітом,

треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини, терміном 60 календарних днів, яка відкрилася після смерті матері ОСОБА_4 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В позові вказав, що після смерті матері постало питання про прийняття спадщини за заповітом, однак в приватного нотаріуса Ємільчинського районного нотаріального округу йому відмовили у зв`язку з пропущенням строку встановленого для подання заяви про прийняття спадщини. Причиною пропуску строку звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини стало те, що він не знав про наявність заповіту, віддалено проживав від місця відкриття спадщини.

Позивач направив до суду телефонограму та просив справу розглянути без його участі, позовні вимоги підтримав та просив задовольнити в повному обсязі.

Представник відповідача надіслав до суду заяву та просив справу розглянути без його участі, позовні вимоги заявлені позивачем визнав у повному обсязі та не заперечив задоволенню позову.

Треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 направили до суду нотаріально засвідчені заяви в яких відмовилися від права на спадщину, яка відкрилася після смерті матері ОСОБА_4 на користь свого брата ОСОБА_1 .

На підставі статей 211, 223 Цивільного процесуального кодексу України (надалі по тексту ЦПК України) суд вважає можливим розглядати справу за відсутності учасників справи та здійснити судовий розгляд справи на підставі наявних у суду матеріалів.

Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову, та у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, за відсутності всіх осіб, які беруть участь у справі, суд проводить розгляд цивільної справи без фіксування технічними засобами.

Дослідивши зібрані по справі письмові докази, суд приходить до наступного.

Із свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 вбачається, що спадкодавець майна ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Заповітом посвідченим 02.12.1996 секретарем Великояблунецької сільської ради, зареєстрованим в реєстрі № 29 стверджується, що ОСОБА_4 при житті заповіла все належне їй майно своїм дітям ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 . Згідно довідки Ємільчинської селищної ради № 7418 від 26.11.2019, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 на день смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 була зареєстрована і постійно проживала одна за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до постанови державного нотаріуса Новоград - Волинської державної нотаріальної контори № 120/02-31 від 23.01.2020, ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з пропуском визначеного законом строку для подання заяви про прийняття спадщини та роз`яснено право на звернення до суду за захистом своїх прав.

Довідкою Ємільчинської селищної ради від 11.03.2020 № 1621, копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 , нотаріально засвідченими заявами третіх осіб про відмову від права на спадкове майно стверджується, що особи які мають право на обов`язкову частку у спадковому майні, яка відкрилася після смерті ОСОБА_4 - відсутні.

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Таким чином обставини зазначені позивачем, а саме незнання про наявність заповіту є поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постановах від 23.08.2017 року № 6-1320цс17 та від 26.06.2019 року по справі № 565/1145/17.

Отже, суд дійшов висновку про поважність причин пропуску позивачем строку прийняття спадщини, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України є підставою для визначення йому додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Керуючись ст. 1233, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст. 263-265 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позов - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 , додатковий строк терміном 60 (шістдесят) календарних днів, з дня набрання чинності рішенням суду, для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини за заповітом, яка відкрилася після смерті матері ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Копію рішення суду направити сторонам.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Житомирського апеляційного суду шляхом подачі в 30-денний строк з дня його проголошення апеляційної скарги. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Апеляційна скарга подається до суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції.

Cуддя /підпис/

Копія вірна:

Суддя: Т. П. Прищепа