Провадження № 2/193/38/20
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И У Х В А Л А
12 березня 2020 року сел. Софіївка
Суддя Софіївського районного суду Дніпропетровської області Шумська О.В. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог, щодо предмету спору: ОСОБА_3 , Першотравенська сільська рада Софіївського району Дніпропетровської області, головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, ОСОБА_4 , про розірвання договору оренди земельної ділянки (паю), повернення земельної ділянки (паю) та стягнення заборгованості по орендній платі,-
ВСТАНОВИВ:
25 липня 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду із позовною заявою до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про розірвання договору оренди земельної ділянки (паю), повернення земельної ділянки (паю) та стягнення заборгованості по орендній платі.
30 липня 2019 року відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, винесена ухвала, якою позивачу було надано строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем копії ухвали в зв`язку із порушенням позивачем вимог ст. 177 ЦПК України.
Копія ухвали 01 серпня 2019 року направлена на адресу проживання позивача, вказану нею у позові: АДРЕСА_1 , проте 12 вересня 2019 року до суду повернувся конверт з відміткою «у зв`язку із закінченням строку зберігання».
28 листопада 2019 року копія ухвали повторно направлялась позивачу. Але до даного часу недоліки позивач не усунув.
Як вбачається із позовної заяви ОСОБА_1 , вона зазначила свою поштову адресу, як: АДРЕСА_1 , і саме за цією адресою судом було направлено копії ухвали про залишення без руху позову.
Відповідно до ч. 6 ст. 128 ЦПК України, судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через курєрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.
За нормами п. 3 ч. 8 ст. 128 ЦПК України, днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду;
Згідно з ч. 4 ст. 130 ЦПК України, у разі відсутності адресата (будь-кого з повнолітніх членів його сімї) особа, яка доставляє судову повістку, негайно повертає її до суду з поміткою про причини невручення.
За приписами ч. 1 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов"язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.
У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів звязку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.
Суд вважає, що вказані норми діють також і на випадки вручення надісланої учасникам процесу ухвали суду, відповідно до аналогії закону, що передбачено ч. 9 ст. 10 ЦПК України.
До теперішнього часу позивачем ухвалу від 30 липня 2019року не виконано, заява про продовження строку на усунення недоліків, а також уточнена позовна заява до суду не надходила.
Згідно ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також, справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.
Відповідно до листа Верховного Суду України від 25.01.2006 № 1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими в тому числі є складність справи та поведінка заявника.
Рішеннями Європейського суду визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Так, наприклад, в § 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі «Смірнова проти України», Європейський суд зазначив, що нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.
Вказані обставини, дають підстави вважати про те, що ОСОБА_1 , скориставшись своїм правом на звернення з позовом до суду, недобросовісно ставиться до процесуальних обов`язків, неухильне виконання яких визначено вимогами ст. 43 ЦПК України, а саме поштову кореспонденцію за адресою зазначеною в позові не отримувала, із заявами до суду щодо надання їй інформації про рух справи не зверталась, недоліки позовної заяви не усунула.
Відповідно до речення другого ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.
Отже, враховуючи викладене і те, що на теперішній час зазначені в ухвалі недоліки не усунуто, позовну заяву необхідно вважати неподаною та повернути позивачу.
Керуючись ч. 3 ст. 185 ЦПК України,
У Х В А Л И Л А:
Позовну заяву ОСОБА_1 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог, щодо предмету спору: ОСОБА_3 , Першотравенська сільська рада Софіївського району Дніпропетровської області, головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, ОСОБА_4 , про розірвання договору оренди земельної ділянки (паю), повернення земельної ділянки (паю) та стягнення заборгованості по орендній платі, вважати неподаною та повернути позивачеві з матеріалами, що неї додавалися.
Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.
Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.
Суддя О.В.Шумська