У Х В А Л А

судового засідання

30.12.2020 Городоцький районний суд Львівської області в складі:

головуючого-судді Малахової Онуфер А.М.

з участю секретаря судових засідань Чорного О.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Городок Львівської області справу за позовом ОСОБА_1 до Суховільської сільської ради Городоцького району Львівської області, Городоцької районної державної адміністрації Львівської області, Головного управління Державного геокадастру у Львівській області, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою, -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 , звернувся в суд з позовом до Суховільської сільської ради Городоцького району Львівської області, Городоцької районної державної адміністрації Львівської області, Головного управління Державного геокадастру у Львівській області, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , просив:

- визнати недійсною технічну документацію із землеустрою на земельні ділянки з кадастровими номерами :12:017:0075 та :12:017:0076 від 05.12.2015 розроблену Городоцьким РВВ ЛРФ ЦДЗК, спеціалістом Осідач О.Є. оформлену на ОСОБА_8 і продану 2016 році гр. ОСОБА_2 ;

- визнати недійсними рішення б/н сесії Суховільської сільської ради від 18.10.1995, щодо виділення земельної ділянки у приватну власність в селі Суховоля гр. ОСОБА_3 , технічну документацію із землеустрою від 05.04.2016, на цю ж ділянку з кадастровим номером :12:017:016 та державний акт на право приватної власності серії IV ЛВ №052677, скасувавши державну реєстрацію цієї ділянки від 25.07.2016 за номером запису 15647866 в Городоцькій РДА, із виключенням відомостей в Держземкадастрі;

- витребувати у ОСОБА_3 частину земельної ділянки, що накладається на виділену йому ділянку площею 0,0248 га по зовнішній межі плану зазначених від літери В до літери Г та зобов`язати його ліквідувати огорожу з бетонного фундаменту з металевими стовпчиками та сіткою, яка знаходиться на належній йому ділянці, привівши земельну ділянку до попереднього стану;

- визнати недійсними рішення №108/17 6 сесії 5-го скликання від 08.12.2006 та №288 13-сесії 5-го скликання від 18.10.2007 Суховільської сільської ради, щодо виділеної земельної ділянки у приватну власність ОСОБА_5 в розмірі 0,2163га в с.Суховоля та технічну документацію із землеустрою від 27.02.2008 на цю ж земельну ділянку із кадастровим номером :12:017:0074, а також державний акт на право приватної власності серії ЯД №527475 від 22.12.2009 і виключити відомості із Дерземкадастру.

- витребувати у ОСОБА_5 частину земельної ділянки, що накладається на виділену йому ділянку, площею 0,0159 га по зовнішній межі плану зазначених літерами від Г до Д та зобов`язати ліквідувати огорожу з бетонного фундаменту з металевими стовпчиками та сіткою, яка знаходиться на належній йому ділянці, привівши таку до попереднього стану;

- визнати недійсними Рішення б/н 11 сесії Суховільської сільської ради від 11.09.1996 щодо виділення 3-х земельних ділянок у приватну власність в селі Суховоля гр. ОСОБА_7 та державний акт на право приватної власності на землю серії ЛВ №5656 від 17.01.1997 виданий Суховільською сільською радою.

- витребувати у ОСОБА_7 частину земельної ділянки, що накладається на виділену йому ділянку площею 0,0178 га по зовнішній межі плану зазначених літерами від Д до Е та зобов`язати ліквідувати огорожу з бетонного фундаменту з металевими стовпчиками і сіткою, яка знаходиться на належній йому ділянці, привівши таку до попереднього стану;

- визнати недійсними Рішення 27 сесії 6-го скликання № 863 від 19.06.2015 щодо затвердження проекту землеустрою від 20.05.2014 на право власності на земельну ділянку в розмірі 0,1034 га в АДРЕСА_1 гр. ОСОБА_4 та технічну документацію із землеустрою від 20.05.2014 на цю ж ділянку з кадастровим номером :12:017:0116, а також Свідоцтво на право власності серії НОМЕР_1 від 14.07.2015 та державну реєстрацію цієї ж ділянки від 25.06.2015 за номером запису 10403849 із виключенням відомостей в Держземкадастрі;

- витребувати у ОСОБА_4 частину земельної ділянки, що накладається на виділену йому ділянку, площею 0,0226 га, по зовнішній межі плану меж земельної ділянки на місцевості, згідно техдокументації від 20.10.2018 зазначених літерами від З до И, та зобов`язати ліквідувати огорожу з бетонного фундаменту з металевими стовпчиками і сіткою, яка знаходиться на належній йому ділянці, привівши таку до попереднього стану;

-зобов`язати відповідача ОСОБА_6 ліквідувати огорожу з бетонного фундаменту з металевими стовпчиками та сіткою, яка знаходиться на належній йому ділянці площею 0,0089 га по зовнішній межі земельної ділянки на місцевості згідно техдокументації від 20.10.2018 позначених літерами від Б до В, привівши ділянку до попереднього стану;

-витребувати у ОСОБА_6 частину земельної ділянки площею 0,089 га, по зовнішній межі зазначеній літерами від Б до В, в його користь;

-визнати за ним право власності на земельну ділянку в розмірі 0,2964 га в селі Суховоля Городоцького району, передану йому для будівництва і обслуговування житлового будинку та ведення особистого підсобного господарства, згідно рішення 9-ї сесії сільської ради від 14.03.1996 в селі Суховоля Городоцького району, як зазначено в Державному акті на право приватної власності на землю серії ЛВ №1552 від 09.04.1996 зареєстрованого в книзі записів державних актів за номером 1225 і підписаного сільським головою Владиш Я. та начальником управління земельних ресурсів Городоцької РДА Рогальським Є.

Позивач, який належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, у судове засідання в черговий раз не з`явився, причин неявки не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності не подав (т. 3 а.с. 35).

Представники позивача ОСОБА_9 та Мотринець Я.М., кожен, у клопотанні від 29.12.2020 просили відкласти розгляд справи через хворобу (т. 3 а.с. 37-38).

Представник відповідача ОСОБА_2 ОСОБА_10 у заяві від 30.12.2020 просив про проведення судового засідання 30.12.2020 за його відсутності.

Інші учасники справи, які належним чином повідомлялися про дату, час та місце розгляду справи, у судове засідання не з`явилися, причин неявки суду не повідомили.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Вивчивши заяви, матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Так, 13.12.2018, до Городоцького районного суду Львівської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Суховільської сільської ради Городоцького району Львівської області, Городоцької районної державної адміністрації Львівської області, Головного управління Державного геокадастру у Львівській області, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою.

21.01.2019, ухвалою суду провадження у справі відкрито за правилами загального позовного провадження, а 16.07.2019 справу призначено до судового розгляду по суті (т. 1 а.с. 78).

Таким чином, з моменту відкриття провадження у справі та до постановлення означеної ухвали минуло більше одного року одинадцять місяців, а з часу пред`явлення позову понад два роки.

Позивач, який належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, в судове засідання 29.09.2020 не з`явився, причини неявки суд не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності не подав. Представник ОСОБА_9 28.09.2020 через канцелярію суду подав клопотання про відкладення справи розглядом через перебування довірителя на лікарняному (т. 3 а.с. 1).

Ухвалою суду від 29.09.2020, клопотання представника ОСОБА_9 задоволено, у розгляді справи продовжено перерву до 14 год. 30 хв., 19.11.2020, позивача та його представника попереджено про наслідки повторної неявки, в т.ч. зобов`язано представити суду докази на підтвердження поважності причин неявки в означене засідання (т. 3 а.с. 2, 12).

Між тим, позивач, який належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, в судове засідання 19.11.2020 повторно не з`явився, причини неявки суд не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності та доказів на підтвердження поважності причин неявки в судове засідання 29.09.2020 - не подав. Представник ОСОБА_9 у клопотанні від 12.11.2020 повторно просив відкласти розгляд справи з метою укладення мирової угоди (т. 3 а.с. 13).

Ухвалою суду (протокольною) від 19.11.2020, у зв`язку з неявкою позивача та клопотанням його представника, продовжено перерву у розгляді справи до 15 год. 00 хв., 30.12.2020, позивача та його представника повторно попереджено про наслідки чергової неявки (т. 3 а.с. 34).

Однак, позивач, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи, в судове засідання 30.12.2020 в черговий раз не з`явився, причини неявки суд не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності, в т.ч. про проведення судового засідання в режимі відеоконференції - не подав. Представники ОСОБА_9 та ОСОБА_11 у клопотаннях від 29.12.2020 в черговий раз просили відкласти розгляд справи через хворобу (т. 3 а.с. 13 ).

Відповідно до частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Згідно з частиною третьою статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

У рішеннях від 28 жовтня 1998 у справі «Осман проти Сполученого королівства» та від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Вказаними рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Частинами першою, другою, п`ятою статті 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; 5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Правове значення в такому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

Такий висновок міститься у постанові Верховного Суду від 21.09.2020 у справі №658/1141/18.

Таким чином, ураховуючи вищенаведене, а також те, що позивач (його представники) будучи належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, в судове засідання в черговий раз не з`явилися, заяви про розгляд справи за їх відсутності або ж в режимі відеоконференції не подали, суд залишає позов ОСОБА_1 - без розглядуна підставі пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України.

Покликання представників позивача ОСОБА_9 та ОСОБА_11 у клопотаннях 29.12.2020 на хворобу не заслуговують на увагу, оскільки в разі повторної неявки належним чином повідомленого позивача, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду незалежно від поважності причин повторної неявки позивача чи його представника в судове засідання.

Більше того, саме по собі покликання представника ОСОБА_9 на загострення хронічного бронхіту без будь-яких підтверджуючих документів, жодним чином не свідчить про поважність причин його чергової неявки у судове засідання.

Покликання представника ОСОБА_11 на витяг з медичної картки амбулаторного хворого від 28.12.2020, з огляду на аналіз вищенаведених норм процесуального права, не є підставою для чергового відкладення справи розглядом.

Також суд наголошує на тому, що вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки суду, а й учасників справи.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

За наведеного, керуючись ч. 5 ст. 223, ст. 247, п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України,

у х в а л и в :

у задоволенні клопотань представників ОСОБА_9 та ОСОБА_11 про відкладення розгляду справи відмовити.

Справу за позовом ОСОБА_1 до Суховільської сільської ради Городоцького району Львівської області, Городоцької районної державної адміністрації Львівської області, Головного управління Державного геокадастру у Львівській області, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали складено 04.01.2021.

Суддя: Малахова-Онуфер А.М.