Справа № 346/2989/19
Провадження № 2/346/177/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 грудня 2020 р.м. Коломия Коломийський міськрайонний суд Івано - Франківської області

в складі:

головуючого-судді Веселова В.М.

секретаря Максим`юк М.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Коломия цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Товариство з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Є гроші" в особі директора Корецької Ірини Сергіївни про захист прав споживача та визнання припиненим Договору надання позики на умовах фінансового кредиту, -

ВСТАНОВИВ:

26 червня 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить: визнати «Договір надання позики, в тому числі і на умовах фінансового кредиту № -130237», укладений 15 лютого 2019 року між ТзОВ «Фінансова компанія «Є гроші» та ОСОБА_1 , припиненим з 22 лютого 2019 року.

Ухвалою суду від 27 червня 2019 року відкрито провадження, розгляд справи визначено проводити у загальному позовному провадженні з викликом сторін, встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву, підготовчий судовий розгляд було призначено на 15 липня 2019 року

09.08.2019 року підготовче судове засідання було закрито та справу було призначено до розгляду на 24.09.2019 року.

Суд, вивчивши матеріали справи, вважає, що позовну заяву необхідно залишити без розгляду з таких підстав.

24 вересня 2019 року представник позивача в справі ОСОБА_2 надав суду клопотання про відкладення розгляду справи . Справу було відкладено на 6 грудня 2019 року.

6 грудня 2019 року (а.с.57) справу було відкладено на 27 січня 2020 року в зв`язку з хворобою представника позивача. Жодної довідки до справи не було додано. Справу було призначено на 27 січня 2020 року

27 січня 2020 року (а.с.63) до суду поступило клопотання від представника позивача в справі ОСОБА_3 про відкладення справи в зв`язку з його хворобою,жодної довідки до клопотання не було долучено. Справу було відкладено на 1 квітня 2020 року.

17 квітня 2020 року до суду надійшло клопотання від представника позивача про відкладення розгляду справи в зв`язку з оголошеним карантином в країні (а.с.69). Справу було призначено на 19 травня 2020 року

19 травня 2020 року справу було відкладено на 18 червня 2020 року в зв`язку з неявкою сторін на 18 червня 2020 року.

18 червня 2020 року (а.с.79) представник в справі ОСОБА_2 надав суду клопотання про відкладення розгляду справи в зв`язку з карантинними обмеженнями. Справу було відкладено на 28 липня 2020 року.

24 липня 2020 року (а.с.89) представник в справі ОСОБА_2 надав суду клопотання про відкладення розгляду справи в зв`язку з перебуванням у відпустці. Справу було відкладено на 24 вересня 2020 року.

23 вересня 2020 року (а.с.94) представник позивача в справі ОСОБА_2 надав суду клопотання про відкладення розгляду справи в зв`язку з карантинними обмеженнями. Справу було відкладено на 9 листопада 2020 року.

9 листопада 2020 року справу було відкладено на 14 грудня 2020 року в зв`язку з неявкою сторін в судове засідання.

14 грудня 2020 року до суду поступило клопотання від представникапозивача в справі ОСОБА_3 про відкладення справи. Справу було відкладено на 30 грудня 2020 року.

Позивач та його представник в судове засідання на 30 грудня 2020 року не з`явилися без поважної причини, про дату, час і місце слухання справи були належним чином повідомлені шляхом надіслання смс повідомлення на телефони мобільного зв`язку представника позивача ОСОБА_2 та позивача ОСОБА_1 . Жодних клопотань до суду про відкладення розгляду справи з поважних причин чи неможливість з`явитись до суду з поважної причини, суду не надано.

Суд, вивчивши матеріали справи, вважає, що позовну заяву необхідно залишити без розгляду з таких підстав.

Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Згідно ч.2 ст.43 ЦПК України учасники справи зобов`язані: виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Відповідно ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Судом встановлено, що дана цивільна справа знаходиться в провадженні судді з 26 червня 2019 року (а.с.1).

Відповідно до ч.1,2,3 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. Основними засадами (принципами) цивільного судочинства окрім іншого, є розумність строків розгляду справи судом.

Згідно ст. 121 ЦПК України, суд має встановлювати розумні строки для вчинення процесуальних дій. Строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню цивільного судочинства.

Враховуючи дотримання прав та обов`язків, що визначені процесуальним законом, позивач та його представник повинні продемонструвати свою зацікавленість в оперативному провадженні у справі, зобов`язаний належним чином виконувати процесуальні дії, які стосуються його і утримуватися від тактики зволікань для скорочення строків провадження, заявляти про значущість, яку мають для заявника питання, що вирішуються у спорі.

Відповідно, в п. 116 рішення ЄСПЛ від 12.03.2009 року у справі «Вергельський проти України» зазначено: «…розумність тривалості провадження має оцінюватися у світлі конкретних обставин справи та з урахуванням таких критеріїв, як складність справи, поведінка заявника та відповідних органів».

У зв`язку із відсутністю у процесуальних кодексах визначення терміну «зловживання процесуальними правами» питання визначення дефініції було покладено на суддів.

Для прикладу відповідні правові позиції були сформульовані Касаційним цивільним та Касаційним господарським судами.

Так, КСЦ ВС, розглядаючи справу №552/2378/17, визначив зловживання, як особливий різновид цивільного процесуального правопорушення полягає у тому, що при зловживанні процесуальними правами відбувається порушення умов реалізації суб`єктивних цивільних процесуальних прав.

ЦГС ВС у справі №905/625/17 надав наступне визначення: «зЗловживання процесуальними правами може бути визначено, як неодноразове оскарження судових рішень, які не підлягають оскарженню, чергове звернення з завідомо безпідставного касаційною скаргою, аналогічною за змістом тих касаційних скарг, у прийнятті яких було відмовлено, тобто, вчинення дій, спрямованих на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи». Такі дії неодмінно перешкоджають справедливому розгляду справи і спрямовані на свідоме затягування судового процесу.

Зловживаючи процесуальними правами, особа може вдатися до дезінформації суду. Мова йде про неповідомлення суду відомостей, які мають значення для справи, введення суду в оману, свідоме викривлення фактів у заяві (рішення ЄСПЛ у справі «Мельник проти України»).

Ознаками зловживання процесуальними правами є:

?недобросовісність;

?нечесність;

?відсутність відкритості поведінки;

?відсутність поваги до інтересів іншої сторони договору або відповідних правовідносин.

Це підтверджується постановою Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 11 листопада 2019 року у справі №337/474/14.

«Основною ознакою зловживання процесуальними правами є відсутність наміру вирішити реально існуючий цивільний спір, або забезпечити захист свого реально порушеного права, або намір перешкодити законнім діям інших осіб шляхом звернення до суду та створення штучного судового спору, або використання судового спору як способу не виконувати вимоги законодавства щодо здійснення визначених ним дій» (окрема думка судді Валентини Сімоненко щодо постанови ВС від 02 жовтня 2019 року у справі №750/3021/18).

?Проаналізувавши практику Верховного Суду, наведено наступні приклади вирішення питання зловживання процесуальними правами: вчинення аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи: постанова ВС від 20 червня 2019 року у справі №530/725/18;

Стаття 6 Європейської конвенції з прав людини визначає, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

З огляду на міжнародну практику становлення та визначення меж зловживання процесуальними правами, варто зазначити правові позиції Європейського суду з прав людини.

Так, у справі «Salontaji-Drobnjak v. Serbia» ЄСПЛ визначив: «Правова система має бути спроможною захистити себе від сутяжників, і саме національні органи мають запровадити ефективний судовий механізм захисту щодо позовів таких осіб, без обов`язкового використання заходів, що впливають на обсяг їх дієздатності».

Позов, який подається до суду для розгляду, вважається справжнім та серйозним, якщо лише немає явних показників протилежного, що можуть стати підставою для висновку, що позов є безпідставним (frivolous) або сутяжницьким (vexatious) або йому з інших підстав бракує обґрунтованості, такого висновку дійшов ЄСПЛ у справі «Kupiec v. Poland» .

Зважаючи на вищевикладене, суд приходить до висновку,що позивач та його представник зловживають своїми правами та затягують розгляд справи, адже карантинні обмеження діяли в країні з 17 березня по 20 червня 2020 року, в подальшому в країні діяв адаптивний карантин, який надає можливість позивачу та його представнику з`явитись до суду. Суд зауважує,що всі клопотання представника позивача було задоволено в повному обсязі, витребувано всі документи від відповідача, всі дати судових засідань призначалась саме на ті дати,які вказував представник позивача.

Оскільки справа знаходиться у суді з 26 червня 2019 року,а представник позивача,на думку суду зловживає своїм правом, в судове засідання, призначене на 30 грудня 2020 року не з`явився, будучи повідомленим про день,час та місце розгляду справи, суд вважає за доцільне розглядути дану позовну заяву на підставі наданих та представлених суду документів.

Відповідно до ч. 5 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його не з`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Враховуючи, що позивач та його представник повторно не прибули в судове засідання без поважних причин, не повідомили про причини неявки, а також беручи до уваги, що клопотань про розгляд справи 30 грудня 2020 року у відсутність позивача та його представника суду не подано, а тому позовну заяву слід залишити без розгляду, що узгоджується з нормами діючого цивільного процесуального законодавства.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 223, ч.5,247 ч.2, 257, 353 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Товариство з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Є гроші" в особі директора Корецької Ірини Сергіївни про захист прав споживача та визнання припиненим Договору надання позики на умовах фінансового кредиту залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена до Івано-Франківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

У випадку неподання апеляційної скарги, ухвала набирає законної сили після закінчення встановлених строків апеляційного оскарження.

Суддя Веселов В. М.