У Х В А Л А

Справа № 185/415/18

Провадження № 2-р/185/15/20

24 грудня 2020 року м. Павлоград

Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Шаповалової І.С.,

за участю секретаря судового засідання Молчанової Н.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Катеринославхліб» про роз`яснення рішення по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Катеринославхліб», треті особи ОСОБА_4 , Приватне акціонерне товариство "Страхова компанія "ПЗУ Україна" про відшкодування моральної шкоди, завданої смертю особи в наслідок дорожньо-транспортної пригоди,-

встановив:

До суду надійшла заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Катеринославхліб» про роз`яснення рішення по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Катеринославхліб», треті особи ОСОБА_4 , Приватне акціонерне товариство "Страхова компанія "ПЗУ Україна" про відшкодування моральної шкоди, завданої смертю особи в наслідок дорожньо-транспортної пригоди.

Заявник, посилаючись на положення ст.168 ПК України просить роз`яснити рішення суду в частині порядку утримання суми податку з суми присудженої до стягнення моральної шкоди, а саме:

- чи зменшується присуджена сума відшкодування моральної шкоди на суму податків або ТОВ «Катеинославхліб» повинно сплатити на користь позивачів суму присудженої моральної шкоди без віднімання податків і зборів;

- чи повинно ТОВ «Катеринославхліб» під час відшкодування моральної шкоди нараховувати податки на суму відшкодування у межах чотирикратного розміу мінімальної заробітної плати відповідно до підпункту 164.2.14 пункту 164.2 статті 164 Податкового кодексу України або така сума також підлягає оподаткуванню за загальним правилом (нарахування НДФЛ та військового збору).

Відповідно до ст. 271 ЦПК України за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення; подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання.

Згідно Постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі», роз`яснення рішення суду можливе тоді, коли воно є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію.

У відповідності до положень ч.3 ст.271 ЦПК України, суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може викликати учасників справи, державного чи приватного виконавця в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розглядові заяви про роз`яснення рішення.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Рішенням Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 22 жовтня 2018 року (справа № 185/415/18, провадження № 2/185/1301/18), позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Товариства з обмеженою відповідальністю "Катеринославхліб", треті особи ОСОБА_4 , Приватне акціонерне товариство "Страхова компанія "ПЗУ Україна" про відшкодування моральної шкоди, завданої смертю особи в наслідок дорожньо-транспортної пригоди - задоволено частково; стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю "Катеринославхліб" () на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) відшкодування моральної шкоди в сумі 200000.00 (двісті тисяч) гривень, без урахування утримання податку; стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю "Катеринославхліб" () на користь ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 ) відшкодування моральної шкоди в сумі 200000.00 (двісті тисяч) гривень, без урахування утримання податку; стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Катеринославхліб" () на користь ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_3 ) відшкодування моральної шкоди в сумі 200000.00 (двісті тисяч) гривень, без урахування утримання податку; стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Катеринославхліб"() на користь Держави на судовий збір в сумі 9000.00 гривень; в задоволенні іншої частини позовних вимог - відмовлено.

Згідно з Конституцією України, статтею 14 ЦПК України судові рішення, що набрали законної сили, обов`язкові для виконання всіх органів влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організації, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України.

При роз`ясненні судового рішення виходить з того, що захист порушеного права позивачів забезпечується механізмом компенсації моральної шкоди як негативних наслідків (втрат) немайнового характеру, що виникли в результаті душевних страждань, яких особа зазнала у зв`язку з посяганням на її права та інтереси.

Конкретний спосіб, на підставі якого здійснюється відшкодування моральної шкоди, обирається потерпілою особою, з урахуванням характеру правопорушення, його наслідків та інших обставин, тому обов`язок по відшкодуванню моральної (немайнової) шкоди покладається на власника або уповноважений ним орган незалежно від форми власності, виду діяльності чи галузевої належності та при визначенні її розміру враховуються вимоги розумності і справедливості.

Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану та інші обставини. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості.

Водночас відповідно до підпункту 14.1.54 пункту 14.1 статті 14 ПК України дохід з джерелом їх походження з України - будь-який дохід, отриманий резидентами або нерезидентами, у тому числі від будь-яких видів їх діяльності на території України (включаючи виплату (нарахування) винагороди іноземними роботодавцями), її континентальному шельфі, у виключній (морській) економічній зоні.

Так, згідно з підпунктом «а» підпункту 164.2.14 пункту 164.2 статті 164 ПК України визначено, що до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку включаються дохід у вигляді неустойки (штрафів, пені), відшкодування матеріальної або немайнової (моральної) шкоди, крім сум, що за рішенням суду спрямовуються на відшкодування збитків, завданих платнику податку внаслідок заподіяння йому матеріальної шкоди, а також шкоди життю та здоров`ю.

При цьому, відповідно до підпункту 168.1.1 пункту 168.1 статті 168 ПК України податковий агент, який нараховує (виплачує, надає) оподатковуваний дохід на користь платника податку, зобов`язаний утримувати податок із суми такого доходу за його рахунок, використовуючи ставку податку, визначену в статті 167 ПК України.

Таким чином, якщо особа відшкодовує (виплачує, надає) на користь фізичної особи моральну шкоду, така особа виступає щодо такої фізичної особи податковим агентом та зобов`язана утримати і перерахувати податок зі суми такого доходу.

Системний аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що сума відшкодування моральної шкоди, стягнута з відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю «Катеринославхліб» на користь позивачів на підставі судового рішення підлягає оподаткуванню.

Викладене кореспондується з правової позицією, викладеною в Постанові ВС від 18 липня 2018 року (справа № 359/10023/16-ц, провадження № 61-14794св18).

Таким чином, Товариство з обмеженою відповідальністю «Катеринославхліб» при виконанні судового рішення відповідно до вимог податкового законодавства як податковий агент має утримати із визначеної судом суми відшкодування моральної шкоди податок на доходи фізичних осіб та військовий збір.

Керуючись ст. 259, 260, 271 ЦПК України, суд

постановив:

Заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Катеринославхліб» про роз`яснення рішення по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Катеринославхліб», треті особи ОСОБА_4 , Приватне акціонерне товариство "Страхова компанія "ПЗУ Україна" про відшкодування моральної шкоди, завданої смертю особи в наслідок дорожньо-транспортної пригоди- задовольнити.

Роз`яснити рішення Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 22 жовтня 2018 року (справа № 185/415/18, провадження № 2/185/1301/18) по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Катеринославхліб», треті особи ОСОБА_4 , Приватне акціонерне товариство "Страхова компанія "ПЗУ Україна" про відшкодування моральної шкоди, завданої смертю особи в наслідок дорожньо-транспортної пригоди, визначивши, що Товариство з обмеженою відповідальністю «Катеринославхліб» при виконанні судового рішення відповідно до вимог підпунктом «а» підпункту 164.2.14 пункту 164.2 статті 164 ПК України та підпункту 168.1.1 пункту 168.1 статті 168 ПК України як податковий агент має утримати із визначеної судом суми відшкодування моральної шкоди податок на доходи фізичних осіб та військовий збір.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів через Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області.

Строк на апеляційне оскарження ухвали суду обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя І.С.Шаповалова