Справа № 953/211/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 березня 2020 року Київський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого судді Губської Я.В.

при секретарі Куценко Н.М.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні цивільну справу за заявою ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) та ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ), заінтересована особа: Департамент служб у справах дітей м.Харків (61002, м.Харків, вул. Чернишевська, б.55) про розірвання шлюбу за заявою подружжя, яке має дітей,-

ВСТАНОВИВ:

03.01.2020 року до суду надійшла заява подружжя ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , з наступним уточненням, в якій заявники просять розірвати шлюб зареєстрований 26.04.2016 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Харкову Харківського міського управління юстиції, актовий запис №436, визначити місце проживання дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з матір`ю. Заявники посилаються на те, що через різні погляди на життя, сімейні відносини їх спільне життя не склалося, шлюбні відносини між ними припинені, спільне господарство не ведеться, відносини не можуть бути поновлені та ними досягнуто згоди щодо розірвання шлюбу. Від шлюбу подружжя має малолітню дитину ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка за їх взаємною згодою залишається проживати разом з матір`ю. Сторонами досягнуто згоди щодо місця проживання дитини, спорів стосовно майна чи з інших питань між ними не має.

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 15.01.2020 року було відкрито провадження по даній справі та призначено підготовче судове засідання.

В підготовче судове засідання заявник ОСОБА_1 не з`явилася, подала до суду заяву, в якій вимоги заяви підтримала в повному обсязі, просила їх задовольнити, розглядати справу за її відсутності в підготовчому судовому засіданні.

В підготовче судове засідання заявник ОСОБА_2 не з`явився, заяву про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дитини з матір`ю, підтримав, просив суд справу розглядати за його відсутності, про що надав суду відповідну заяву, проти ухвалення судом рішення в підготовчому засіданні не заперечував.

Згідно ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Відповідно до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, задовольняє заяву, вважаючи її обґрунтованою, і при цьому виходить з наступного.

Судом встановлено, що згідно свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 від 13.06.2017 року, між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстровано шлюб 26 квітня 2016 року відділом реєстрації актів цивільного стану по місту Харкову Харківського міського управління юстиції, актовий запис №436 (а.с.4). Від шлюбу подружжя має малолітню дитину ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка за їх взаємною згодою залишається проживати разом з матір`ю. (а.с. 5). Сторонами досягнуто згоди щодо місця проживання дитини. Будь-яких спорів стосовно майна чи з інших питань між ними не має.

Спільного господарства та бюджету не заявники ведуть, проживають окремо, їх сім`я розпалась остаточно і поновлена бути не може, спорів щодо спільного майна подружжя, місця проживання та утримання дитини між ними не має, сторони досягли згоди щодо розірвання шлюбу.

За змістом положень ч.1 ст.24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Частинами 3, 4 ст. 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.

Згідно ч.1 ст. 110 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Відповідно ч.2 ст. 112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлене, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Як передбачено ч.1 ст.206 ЦПК України, позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

Згідно до ч.3 ст.200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Таким чином, враховуючи конкретні обставини справи, стосунки які склалися у подружжя, суд приходить до висновку, що подальше спільне життя подружжя та збереження родини стали неможливими та суперечить інтересам подружжя, що має вагоме значення, в зв`язку з чим вимоги заяви подружжя, що має дітей про розірвання шлюбу підлягають задоволенню, оскільки сторонами досягнуто згоди щодо встановлення місця проживання дитини, суд вважає за можливе визначити місце проживання дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 разом з матір`ю.

Заявники не вимагають розподілу судових витрат, пов`язаних із зверненням до суду і розглядом цивільної справи.

Керуючись ст.ст. 12,13,223,263-265, 294 ЦПК України, в силу ст. ст. 24,56,110,112 СК України, суд,

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) та ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ) - задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який зареєстрований 26 квітня 2016 року відділом реєстрації актів цивільного стану по місту Харкову Харківського міського управління юстиції, актовий запис №436.

Визначити місце проживання дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 разом з матір`ю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

На рішення суду першої інстанції протягом 30 днів з дня його проголошення, може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Харківського апеляційного суду. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення, а у випадку проголошення в судовому засіданні лише вступної та резолютивної частини судового рішення строк для апеляційного оскарження обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Відповідно до вимог п.15 Перехідних положень ЦПК України (в ред. з 15.12.2017 року) до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справи витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя - Я. В. Губська