ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 296/7004/18
провадження № 2/753/1652/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"23" грудня 2020 р. Дарницький районний суд міста Києва в складі:

головуючого - судді Коренюк А.М.

при секретарі Доля М.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства "Правекс Банк", Товариства з обмеженою відповідальністю "Фірма Поліські Зорі", ОСОБА_2 , треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Фінтайм Капітал", Товариство з обмеженою відповідальністю "ПФМ Акцент", про визнання недійсними договору про відкриття кредитної лінії, договорів іпотеки, договору поруки та кредитного договору й витребування майна, та за зустрічним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Фірма Поліські зорі" до Приватного акціонерного товариства "Правекс Банк", Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова взаємодопомога", треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Фінтайм Капітал", ОСОБА_1 , про визнання договорів недійсним та витребування майна, суд -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду з 2018 року знаходиться вказана справа з об`єднаними вимогами.

15 грудня 2017 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» № 2147-VIIІ від 03 жовтня 2017 року, яким Цивільний процесуальний кодекс України викладений в новій редакції.

Відповідно до п. 9 розділу ХІІ Перехідних положень ЦПК України справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Справа розглядась у порядку загального позовного провадження, зважаючи на категорію справи.

В судовому засіданні представник третьої особи ТОВ "Фінансова компанія "Фінтайм Капітал" Остащенко О.М., діюча на підставі ордеру адвоката про надання правової допомоги від 16 січня 2020 року, зважаючи на повторність третьої поспіль неявки в судове засідання позивачів, просила позови залишити без розгляду.

Як вбачається із матеріалів справи у призначені судові засідання, які відбулися 24 листопада 2020 року, 15 грудня 2020 року, 23 грудня 2020 року, позивач повторно (втретє) не з`явився.

Слід звернути увагу на те, що позивачі, як за первісним, так й зустрічним позовами, мають представників, проте ані позивач, ні його представник в судове засідання повторно втретє поспіль не з"явились, будучи належним чином повідомоленими про час та місце розгляду справи, що підтверджується зворотніми повідомленнями рекомендованих листів, вручених під особистий підпис, а також поданими заявами (а.с. 145, 173 - 176, 181 - 183 том 3), відтак суд оцінює таку процесуальну поведінку, як зловживання правом.

Подана позивачем заява про відкладання розгляду справи з підстав неможливості прибути до суду з підстав хвороби представника позивача на 24 листопада 2020 року, а уподальшому у наступне судове засідання позивача на 23 грудня 2020 року за відсутності документів про перебування такої особи на лікарняному, що унеможливлює його прибуття до суду за станом здоров`я, а також за умови повторної неявки такого представника позивача на 23 грудня 2020 року з підстав задіяності у іншому судовому засіданні, розцінюються судом як зловживання правом, й спрямовані на затягування розгляду справи.

Згідно постановлених у судовому засіданні ухвал неявки позивача в зазначені судові засідання, визнані судом неповажними, спрямованими на зловживання процесуальними правами.

Належність повідомлення судом позивача/його представника про час та місце розгляду справи підтверджується наявними в матеріалах справи доказами - розписками зворотніх повідомлень рекомендованих листів, заявами.

Рішенням Європейського суду з прав людини визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням її справи, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, оскільки одним із критеріїв «розумності строку» є саме поведінка заявника. Так, суд покладає на заявника обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, які безпосередньо його стосуються, утримуватися від виконання заходів, що затягують провадження у справі, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для пришвидшення процедури слухання. Одним із таких прикладів, коли поведінка заявників стала однією з причин затягування розгляду справи, є ріщення Європейського суду з прав людини «Чікоста і Віола проти Італії».

Європейський суд з прав людини у справі «Каракуця проти України» зазначив, що неналежна зацікавленість у розгляді справи може бути підставою для процесуальних наслідків.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доспупності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, у тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Європейський суд з прав людини у справі «Гінчо проти Португалії» зазначив, що держави-учасниці Ради Європи зобов`язані організовувати свою правову систему таким чином, щоб забезпечити додержання п.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо судового розгляду упродовж розумного строку.

Відповідно до пункту 1 статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Наведене свідчить про недобросовісність здійснення позивачем свої процесуальних прав.

Слід звернути увагу, що такі дії порушують права інших учасників розгляду справи, які добросовісно виконують покладений процесуальним законом обов`язок, усупереч дій/поведінки позивача.

Зважаючи на вищевикладене, суд приходить до висновку про те, що позивач/представник позивача, який належним чином повідомлений про час та місце проведення судового засідання, повторно (втретє поспіль) не з`явився до суду, не підтримавши вимоги в судовому засіданні, від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, його нез`явлення перешкоджає розгляду такої справи, що є підставою для залишення цього позову без розгляду.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (ч.1 ст. 44 ЦПК України).

Окрім того, відповідно до практики Європейського суду з прав людини в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції (Рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України»).

На підставі вищевикладеного, п. 9 розділу ХІІ Перехідних положень ЦПК України, п. 1 ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» та, керуючись ст.ст. 44, п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ :

Позов ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства "Правекс Банк", Товариства з обмеженою відповідальністю "Фірма Поліські Зорі", ОСОБА_2 , треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Фінтайм Капітал", Товариство з обмеженою відповідальністю "ПФМ Акцент", про визнання недійсними договору про відкриття кредитної лінії, договорів іпотеки, договору поруки та кредитного договору й витребування майна, та за зустрічний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Фірма Поліські зорі" до Приватного акціонерного товариства "Правекс Банк", Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова взаємодопомога", треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Фінтайм Капітал", ОСОБА_1 , про визнання договорів недійсним та витребування майна, - залишити без розгляду.

Роз`яснити заявнику положення ч. 2 ст. 257 ЦПК України про те, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Апеляційна скарга на ухвалу суду протягом п`ятнадцять днів з дня його (її) проголошення до суду апеляційної інстанції.

Якщо в судомому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Відповідно до ст.355 ЦПК України апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Однак відповідно до пп. 15.5 п. 15 розділу «Перехідні положення» ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацією України у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Згідно ч.1 ст.354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Отже, строки оскарження судових рішень в апеляційному порядку складають 30 календарних днів - для рішень і 15 календарних днів - для ухвал, однак апеляційна скарга подається за старими правилами - через суд першої інстанції.

СУДДЯ: