Справа № 644/1023/19
Провадження № 2-ві/645/10/20
УХВАЛА

Іменем України

17 грудня 2020 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді Іващенко С.О.,

секретар судового засідання - Гурська С.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові заяву позивача ОСОБА_1 про відвід судді Фрунзенського районного суду м. Харкова Бондарєвій І.В., у справі за позовом ОСОБА_1 до КП «Харківводоканал» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди,-

в с т а н о в и в :

В провадженні Фрунзенського районного суду м. Харкова знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до КП «Харківводоканал» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди. Головуючим у справі є суддя Бондарєва І.В...

Позивач ОСОБА_1 заявив відвід головуючому по справі. Вказаний відвід умотивований тим, що на думку позивача є підстави вважати про упередженість головуючого судді по даній справі. Позивач вважає, що суддя порушує свої обов`язки та є упередженою, захищаючи відповідача, якого вважає злочинцем.

Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 10.12.2020 року заяву ОСОБА_1 про відвід передано для розгляду іншому судді, визначеному у порядку, встановленому ч. 1 ст. 33 цього Кодексу.

Після проведення автоматизованого розподілу судової справи 10.12.2020 заява позивача ОСОБА_1 про відвід судді Бондарєвій І.В.. була передана на розгляд судді Фрунзенського районного суду м. Харкова Іващенко С.О.

У відповідність до положень ч.ч.7,8 ст.40 ЦПК України суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи у порядку письмового провадження.

Суд, перевіривши матеріали цивільної справи, заяву про відвід судді Бондарєвій І.В., приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» «кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним законом».

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що «кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом».

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) в п. 66 рішення у справі «Бочан проти України» від 03.05.2007 р. (заява № 7577/02) зазначив, що «безсторонність, в сенсі п. 1 статті 6, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі».

Аналогічна правова позиція закріплена також в п.п. 49, 52 рішення ЄСПЛ у справі «Білуха проти України» від 09.11.2006 р. (заява № 33949/02), п. 28 рішення ЄСПЛ у справі «Газета «Україна-центр» проти України» від 15.07.2010 р. (заява № 16695/04).

В п. 105 рішення ЄСПЛ у справі «Олександр Волков проти України» від 09.01.2013 р. (заява № 21722/11) суд дійшов висновку про те, що: «між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а й може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій). Отже, у деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб`єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію надасть вимога об`єктивної безсторонності».

Особа яка подала заяву про відвід судді, повинна довести на підставі доказів факт упередженості судді у розгляді справи. Водночас відвід повинен бути вмотивований, з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу.

Підстави для відводу визначені ч.ч.1,2 ст.36 ЦПК України.

Так, суддя не може брати участі в розгляді цивільної справи і відводиться:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 ЦПК України - з підстав недопустимість повторної участі судді в розгляді справи.

При цьому, згідно з ч. 3 ст. 39 ЦПК України, відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Із змісту заяви ОСОБА_1 встановлено, що підставою для відводу складу суду із наведених мотивів є норма п.5 ч.1 ст.36 ЦПК України, в силу якої суддя не може брати участі в розгляді цивільної справи і відводиться за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Закон, враховуючи складність і різноманіття життєвих явищ, не може містити вичерпний перелік підстав для відводу судді. Через це п. 5 ч.1 ст.36 ЦПК України містить лише узагальнене формулювання. Однак особа, що заявляє відвід судді, повинна навести конкретні факти, що дають підставу для застосування даної норми. Це може стосуватися тих випадків, коли суддя, висловлюючи свою думку до початку розгляду справи, по суті, вже визначив тим самим своє ставлення до його результату або коли результат справи зачіпає тією чи іншою мірою інтереси самого судді або ж близьких йому людей. Тому, посилання позивача ОСОБА_1 лише на те, що суддя Бондарєва І.В. на його думку не виконує своїх обов`язків, та є упередженою, не може слугувати підставою для відводу останньої.

З огляду на підстави заявленого відводу, суд вважає, що заява про відвід є необґрунтованою, оскільки не містить посилання на дії вчинені суддею, що можуть свідчити про його необ`єктивність або упередженість, що є підставами для відводу, визначеними ст.36 ЦПК України, крім того підстави заявленого відводу стосуються процесуальних дій судді при розгляді справи, порядок оскарження яких передбачений у інший спосіб.

Судом не встановлено будь-яких доказів на підтвердження наявності обставин, про пряму чи побічну заінтересованість у результаті розгляду справи судді Фрунзенського районного суду м. Харкова Бондарєвої І.В.

Відтак, обґрунтованих підстав, які б слугували підставою для задоволення відводу судді Бондарєвій І.В. суд не вбачає.

На підставі вищезазначеного, керуючись ст. ст.36,37,39,40 ЦПК України, суд -

п о с т а н о в и в :

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Фрунзенського районного суду м. Харкова Бондарєвій І.В., у справі за позовом ОСОБА_1 до КП «Харківводоканал» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя -