Провадження № 2/638/5025/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 грудня 2020 року суддя Дзержинського районного суду міста Харкова Штих Т.В., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , від імені якої діє ОСОБА_1 , до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про стягнення невиплаченої пенсії в порядку спадкування за законом,-

встановив:

До Дзержинського районного суду м. Харкова надійшла позовна заява ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , від імені якої діє ОСОБА_1 на підставі довіреності, до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про стягнення невиплаченої пенсії в порядку спадкування за законом.

Суддею встановлено, що позовна заява подана без додержання вимог, викладених в ч.2 ст.175 та ч.7 ст. 177 ЦПК України, а саме: до позовної заяви додано копію довіреності, яку суд не може прийняти як належний документ, який підтверджує повноваження представника, оскільки з наданої довіреності не вбачається можливим встановити ким саме засвідчена дана довіреність, а також відсутній належний переклад апостілю.

Разом з позовною заявою ОСОБА_1 подано клопотання про відстрочення сплати судового збору, в якій позивач посилається на те, що позивачі мають важке фінансове становище. ОСОБА_1 має статус внутрішньо переміщеної особи, не працює, не має ніякого доходу. Проживає разом з неповнолітніми дітьми, має статус багатодітної сім`ї. На підтвердження цього, ОСОБА_1 надано реєстр застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування, довідку про отримання (неотримання) допомоги, довідку про склад сім`ї та посвідчення. Проте суду не надано жодного доказу про неможливість сплати судового збору іншим позивачем.

Частиною 1 ст. 136 ЦПК України передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до положень ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший із батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Враховуючи, що відстрочка сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду, а також враховуючи, що в обґрунтування доводів клопотання не надано достатніх доказів на підтвердження того, що на час подачі позову майновий стан позивачів перешкоджає сплаті ним судового збору у встановленому порядку і розмірі та враховуючи відсутність обставин, визначених законом, для відстрочення судових витрат, клопотання про відстрочку сплати суми судового збору задоволенню не підлягає.

Згідно з вимогами частини 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно ст. 7 Закону України «Про державний бюджет на 2020 рік» з 1 січня 2020 року встановлений показник прожиткового мінімуму для працездатних осіб в розмірі 2102 грн..

Згідно частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 840,80 грн. кожним позивачем.

За змістом ч. ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Оскільки позовна заява подана без додержання вимог, викладених у статтях ст. ст. 175, 177 ЦПК України, тому суддя залишає її без руху.

Керуючись статями 175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

постановив:

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відстрочення оплати судового збору - відмовити.

Матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , від імені якої діє ОСОБА_1 , до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про стягнення невиплаченої пенсії в порядку спадкування за законом - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала остаточна і оскарженню не підлягає.

Суддя: