КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
справа №361/4047/17 головуючий у суді І інстанції: Сердинський В.С.
УХВАЛА

Іменем України

22 грудня 2020 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати в цивільних справах:

Головуючого судді: Сушко Л.П.,

суддів: Поливач Л.Д., Сліпченка О.І.,

секретар судового засідання: Спеней О.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Київського апеляційного суду у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 12 грудня 2018 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про виділ частки із майна, що є у спільній частковій власності та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання нікчемними догорів дарування частини спільного майна,

ВСТАНОВИВ:

У липні 2017 року ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_1 про виділ частки із майна, що є у спільній власності, а саме 3/4 частки житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами, що знаходиться у АДРЕСА_1 та 3/4 частки земельної ділянки, що знаходиться у АДРЕСА_1 .

На обґрунтування позовних вимог зазначала, що вона є власником 3/4 часток житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , які вона набула у власність за договором дарування, укладеним між нею та ОСОБА_3 , посвідченим 15 березня 2017 року приватним нотаріусом Броварського міського нотаріального округу Київської області Іваненком О. В., зареєстрованим у реєстрі за № 451. 15 березня 2017 року між нею та ОСОБА_3 також укладено договір дарування 3/4 часток земельної ділянки для будівництва і обслуговування житлового будинку господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), загальною площею 0,0612 га, кадастровий номер :01:057:0046, що розташована по АДРЕСА_1 . Власником іншої 1/4 частки зазначеного нерухомого майна є ОСОБА_1 .. Між нею та відповідачем існує спір щодо порядку користування належними їм частками. Просила провести поділ нерухомого майна шляхом виділу їй у натурі частини житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами згідно з варіантом № 5 висновку експерта за результатами проведення експертного будівельно-технічного дослідження від 21 липня 2017 року № 21/07/17.

У листопаді 2017 року ОСОБА_1 звернувся до суду із зустрічним позовом до ОСОБА_2 про визнання нікчемними договорів дарування частини спільного майна.

Зустрічну позовну заяву обґрунтовував тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько ОСОБА_4 , 1940 року народження, після смерті якого відкрилася спадщина на житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами АДРЕСА_1 , та на земельну ділянку, призначену для його обслуговування.

Спадщину після смерті ОСОБА_4 прийняли спадкоємці першої черги за законом: він, як син спадкодавця, та дружина померлого ОСОБА_3 , Однак, ще до оформлення ним свідоцтва про право на спадщину за законом, ОСОБА_3 , маючи право лише на частку у спадковому майні, одноособово ним розпорядилася.

Крім того вказував на те, що на момент вчинення договорів дарування частини житлового будинку та земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 , на користь ОСОБА_2 його мати ОСОБА_3 не розуміла значення своїх дій та не могла керувати ними, оскільки понад три роки страждала на психічний розлад, унаслідок чого навіть втратила здатність сприймати його як свого сина. Посилаючись на наведене, ОСОБА_1 просив визнати нікчемними:

- договір дарування частки житлового будинку від 15 березня 2017 року, посвідчений приватним нотаріусом Броварського міського нотаріального округу Київської області Іваненком О. В., зареєстрований у реєстрі за № 451;

- договір дарування частки земельної ділянки від 15 березня 2017 року, посвідчений приватним нотаріусом Броварського міського нотаріального округу Київської області Іваненком О. В., зареєстрований у реєстрі за № 453.

Рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області від 12 грудня 2018 року, первісний позов задоволено. Виділено в натурі на праві власності ОСОБА_2 , 3/4 частки житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , згідно варіанту № 5 висновку експерта за результатами проведення експертного будівельно-технічного дослідження №21/07/17 від 21 липня 2017 року, згідно якого на 3/4 частки виділяється: 1-1 - сходова, площею 15,6 кв.м., 1-2 - ванна, площею 2,9 кв.м., 1-3 - туалет, площею 1,0 кв.м., 1-4 - кладова, площею 4,4 кв.м., 1-6 - кухня, площею 25,7 кв.м., 1-7 - коридор, площею 17,4 кв.м., 1-8 - ванна, площею 4,0 кв.м., 1-9 - туалет, площею 1,0 кв.м., 1-10 - кухня, площею 10,7 кв.м., 1-11 - житлова кімната, жилою площею 23,4 кв.м., 1-13 - житлова кімнати, жилою площею 25,7 кв.м., 1-14 - веранда, площею 2,2 кв.м., 1-5 підвал, площею 6,2 кв.м., а також надвірні будівлі та споруди: сарай - «Б», вбиральня-душ - «Г», 3/4 огорожі - «N», 3/4 тротуару - «Т». У задоволенні зустрічного позову відмовлено. Вирішено питання про судові витрати.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій посилався на його незаконність, необґрунтованість, ухвалене з неправильним застосуванням судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права.В обґрунтування доводів апеляційної скарги посилається на те, що судом першої інстанції не було прийнято до уваги її звернення про факт протизаконного викрадення документів на майно, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , яке було зареєстроване на його батька ОСОБА_4 , який був одноосібним власником усього майна.Судом не було прийнято до уваги факт повної відсутності підтвердження наявності права на спільне майно між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 . Право власності начебто на частину майна, ОСОБА_2 отримала на підставі Договорів дарування, договори дарування оформлені від імені ОСОБА_3 .. Дані договори дарування від 15 березня 2017 року є підробкою, оскільки дарують майно, право на яке не існувало. ОСОБА_3 на підставі свідоцтв про спадкування права на частку землі та будинку не мала жодного права на оформлення договорів дарування, оскільки майно було у спільному користуванні, його розмір не визначено, а значить він та його мати мали рівні права на користування майном, а не його продаж або дарування.Просив скасувати в повному обсязі рішення Броварського міськрайонного суду від 12 грудня 2018 року та ухвалити нове про відмову у задоволенні первісного позову та задоволення зустрічного позову.

ОСОБА_2 подала відзив на апеляційну скаргу, у якому зазначила, що апелянтом не подано доказів зазначеного у апеляційній скарзі, зокрема не надано доказів, які б підтверджували факт викрадення майна чи документів. Крім цього, батько відповідача не був одноосібним власником усього майна, як про це зазначає апелянт, оскільки це майно він набув у шлюбі із своєю дружиною ОСОБА_3 , тобто матір`ю позивача. У будь-якому випадку, як дружина, ОСОБА_3 мала право на 1/2 частку майна як його законний власник. Спадщина відкрилася на 1/2 частку майна яка належала спадкодавцеві ОСОБА_4 . Дружина і син спадкодавця прийняли спадщину у рівних частках, тобто по 1/4 частці кожен. ОСОБА_3 скориставшись своїм правом і отримала відповідні свідоцтва. ОСОБА_3 здійснила відчуження своєї частки у майні у спосіб передбачений законом: уклала договори дарування свого майна. Крім цього, зазначає, що відповідачем у встановленому законодавством порядку не був спростований висновок експертного дослідження. Судом було обрано найбільш прийнятний варіант розподілу з найменшим відхиленням від ідеальних часток сторін, що не потребує значних робіт та витрат при переобладнанні з урахуванням усіх істотних обставин справи. Відповідач не подав жодних письмових, речових доказів, висновків експертів щодо неможливості поділу будинку, хоча таке його право гарантоване. Просила, апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 12 грудня 2018 року залишити без змін.

Постановою Київського апеляційного суду від 02 липня 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 12 грудня 2018 року залишено без змін.

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду Ступак О.В., Гулейкова І.Ю., Погрібного С.О., Усика Г.І., Яремка В.А. від 11 листопада 2020 року, постанову Київського апеляційного суду від 02 липня 2019 року скасовано, справу направлено на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

У позовній заяві ОСОБА_2 просила суд про виділ частки із майна, що є у спільній власності, а саме 3/4 частки житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами, що знаходиться у АДРЕСА_1 та 3/4 частки земельної ділянки, що знаходиться у АДРЕСА_1 .

Рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області від 12 грудня 2018 року розглянуто позовну вимогу щодо виділення в натурі 3/4 частки житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . А наслідки розгляду позовної вимоги щодо виділення в натурі 3/4 частки земельної ділянки у рішенні не відображені.

Відповідно до ч.3 ст.365 ЦПК України якщо під час вивчення матеріалів справи суд виявить нерозглянуті зауваження на правильність і повноту фіксування судового процесу технічними засобами, нерозглянуті письмові зауваження щодо повноти чи неправильності протоколу судового засідання, невирішене питання про ухвалення додаткового рішення, суд постановляє ухвалу із зазначенням строку, протягом якого суд першої інстанції має усунути недоліки.

Враховуючи вищевикладене, суд апеляційної інстанції вважає, щосправа за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 12 грудня 2018 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про виділ частки із майна, що є у спільній частковій власності та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання нікчемними догорів дарування частини спільного майна - підлягає поверненню до суду першої інстанції для вирішення питання про ухвалення додаткового рішення.

Керуючись ст.365 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Повернути справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 12 грудня 2018 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про виділ частки із майна, що є у спільній частковій власності та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання нікчемними догорів дарування частини спільного майна для вирішення питання про ухвалення додаткового рішення до суду першої інстанції.

Встановити суду першої інстанції строк для усунення зазначених недоліків до 16 січня 2021 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддяЛ.П. Сушко
СуддіЛ.Д. Поливач О.І. Сліпченко