провадження №: 2/752/8029/20
У Х В А Л А

11.12.2020 року суддя Голосіївського районного суду міста Києва Мазур Ю.Ю., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: ОСОБА_3 , про усунення перешкод у користуванні квартирою, шляхом вселення,-

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2020 року позивач ОСОБА_1 звернулась до Голосіївського районного суду м. Києва із позовом до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: ОСОБА_3 , про усунення перешкод у користуванні квартирою, шляхом вселення.

Разом з поданням позовної заяви позивач звернулась з клопотанням про звільнення від сплати судового збору в якому зазначає, що на даний час у неї відсутнє постійне житло, є невелика пенсія яка є єдиним джерелом існування позивача. Крім того, позивач зазначає, що вимушена сплачувати за проживання у притулку для безхатченків, при цьому не може мінімально забезпечити себе продуктами харчування для підтримання життєдіяльності, необхідним одягом та лікуванням.

Суд, вивчивши клопотання та додані до нього документи, вважає необхідним відмовити в задоволенні клопотання виходячи з наступного.

Згідно з ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру належних до сплати судових витрат або звільнення від їх сплати є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Тобто, підставою для вчинення судом дій, зазначених у статті 8 вказаного Закону, є урахування ним майнового стану сторін та лише за наявності умов, визначених у частині 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір».

Позивачем не надано доказів на підтвердження її скрутного становища, що унеможливлює сплату сплату судового збору.

В даному випадку, зважаючи на вищенаведені положення цивільного процесуального законодавства України, а також враховуючи положення Закону України «Про судовий збір», суддя приходить до висновку про відмову в задоволенні клопотання позивача ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору.

Вивчивши матеріали позовної заяви, суддя вважає необхідним позовну заяву залишити без руху, виходячи з наступного.

Згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Згідно ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви не майнового характеру сплачується судовий збір за ставкою 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, позивачу слід сплатити судовий збір у розмірі 840,80 грн.

Згідно ст. 185 ЦПК України суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статях 175 і 177 ЦПК України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статями 175 і 177 ЦПК України, позовна заява вважається поданою в день її первісного подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи наведене, суддя вважає, що провадження у справі неможливо відкрити до усунення вказаних недоліків, а тому заяву слід залишити без руху та надати позивачу строк для їх усунення.

Недоліки необхідно усунути шляхом надання оригіналу платіжного документу про сплату судового збору у розмірі 840,80 грн.

Керуючись ст.ст. 177, 185 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: ОСОБА_3 , про усунення перешкод у користуванні квартирою, шляхом вселення - залишити без руху, та надати позивачу строк, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху, для усунення вказаних в ній недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ю.Ю. Мазур