судді Чернівецького апеляційного суду Лисака І.Н.
на постанову Чернівецького апеляційного суду від 15 грудня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житлом.
Постановою Чернівецького апеляційного суду від 15.12.2020 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено. Ухвалу Новоселицького районного суду Чернівецької області від 01 жовтня 2020 року скасовано та направлено справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Не можу погодитись із зазначеною постановою суду, оскільки застосований правовий висновок стосувався обставин, відмінними в цій справі, коли діяв інший порядок вручення рекомендованих повідомлень, тому на підставі ч.3 ст.35 ЦПК України викладаю окрему думку виходячи з наступного.
В силу ч.1-5 ст.128 ЦПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями. Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно.
Згідно ч.1 та ч.2 ст.130 ЦПК України у випадку відсутності в адресата офіційної електронної адреси судові повістки, адресовані фізичним особам, вручаються їм під розписку, а юридичним особам - відповідній службовій особі, яка розписується про одержання повістки. Розписка про одержання судової повістки з поміткою про дату вручення в той самий день особами, які її вручали, повертається до суду.
Згідно ч.3-4 зазначеної статті, якщо особу, якій адресовано судову повістку, не виявлено в місці проживання, повістку під розписку вручають будь-кому з повнолітніх членів сім`ї, які проживають разом з нею. У такому випадку особа, якій адресовано повістку, вважається належним чином повідомленою про час, дату і місце судового засідання, вчинення іншої процесуальної дії.
У разі відсутності адресата (будь-кого з повнолітніх членів його сім`ї) особа, яка доставляє судову повістку, негайно повертає її до суду з поміткою про причини невручення.
Крім того ч.3 ст.131 ЦПК України визначено, що учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.
Частиною 5 ст.223 ЦПК України передбачено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.
Згідно п.99 «Правил надання послуг поштового зв`язку», затверджених постановою КМУ від 5 березня 2009 року №270 (в чинній з 10 січня 2020 року редакції) (далі по тексту - Правила) рекомендовані поштові відправлення (крім рекомендованих листів з позначкою «Судова повістка»), рекомендовані повідомлення про вручення поштових відправлень, поштових переказів, адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою або під час видачі у приміщенні об`єкта поштового зв`язку вручаються адресату, а у разі його відсутності - будь-кому з повнолітніх членів сім`ї, який проживає разом з ним.
У разі відсутності адресата або повнолітніх членів його сім`ї до абонентської поштової скриньки адресата вкладається повідомлення про надходження зазначеного реєстрованого поштового відправлення, поштового переказу, рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, поштового переказу.
Пунктом 99-1 Правил рекомендовані листи з позначкою «Судова повістка», адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою вручаються особисто адресату, а у разі його відсутності - будь-кому з повнолітніх членів його сім`ї, який проживає разом з ним. У разі відсутності адресата (будь-кого із повнолітніх членів його сім`ї) за вказаною на рекомендованому листі адресою працівник поштового зв`язку інформує адресата за наявним номером телефону та/або вкладає до абонентської поштової скриньки повідомлення про надходження рекомендованого листа з позначкою «Судова повістка». Якщо протягом трьох робочих днів після інформування адресат не з`явився за одержанням рекомендованого листа з позначкою «Судова повістка», працівник поштового зв`язку робить позначку «адресат відсутній за вказаною адресою», яка засвідчується підписом з проставленням відбитку календарного штемпеля і не пізніше ніж протягом наступного робочого дня повертає його до суду.
Згідно п.100 та п.101 Правил поштові відправлення з позначкою "Вручити особисто", адресовані фізичним особам, підлягають врученню особисто адресатам або особам, уповноваженим ними на це в установленому порядку. Вручення зазначених поштових відправлень, а також рекомендованих листів з позначкою "Судова повістка", адресованих посадовим і службовим особам органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, або за місцем роботи фізичних осіб, здійснюється у порядку, визначеному у цих органах, підприємствах, установах, організаціях з урахуванням Примірної інструкції з діловодства у міністерствах, інших центральних органах виконавчої влади, Раді міністрів Автономної Республіки Крим, місцевих органах виконавчої влади, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 17 жовтня 1997 р. № 1153 (Офіційний вісник України, 1997 р., число 43, с. 50). У разі коли адресата неможливо повідомити про надходження реєстрованого поштового відправлення, поштового переказу за номером телефону, зазначеним відправником у поштовій адресі, до його абонентської поштової скриньки вкладається повідомлення про надходження такого поштового відправлення, поштового переказу.
Так, ухвалою Новоселицького районного суду Чернівецької області від 01.10.2020 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без розгляду з підстав, що належним чином повідомлений позивач повторно в судові засідання, призначені на 11 лютого 2020 року, 16 червня 2020 року, 04 вересня 2020 року, 01 жовтня 2020 року не з`явився та не повідомив суд про причини своєї неявки, хоча був належним чином повідомленим про день, час та місце розгляду справи.
З матеріалів справи вбачається, що ухвалою Новоселицького районного суду Чернівецької області від 23 січня 2020 року відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду на 11 лютого 2020 року. В розписці про повідомлення позивача про час та місце розгляду справи у графі про одержання такої повістки наявний підпис про одержання повідомлення. Конверт з рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, яким направлявся виклик до суду на засідання 04 вересня 2020 року, повернутий без вручення адресату з відміткою «за закінченням терміну зберігання». В розписці про повідомлення позивача про час та місце розгляду справи на 1 жовтня 2020 року міститься підпис про одержання повідомлення.
Позов залишається судом без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності. На цьому наголосила Велика Палата Верховного Суду при розгляді справи № 9901/79/19.
Варто звернути увагу, що ЄСПЛ у справі «Созонов та інші проти України» зазначив, що загальна концепція справедливого судочинства, яка охоплює основний принцип, згідно з яким провадження має бути змагальним, вимагає, щоб особа була поінформована про порушення справи. Принцип рівності вимагає, щоб кожній стороні була надана розумна можливість представити свою справу за умов, які не ставлять її в істотно несприятливе становище у порівнянні з іншою стороною. ЄСПЛ дійшов висновку, що на національні суди покладено обов`язок з`ясувати, чи були повістки або інші судові документи завчасно отримані сторонами та, за необхідності, зобов`язані фіксувати таку інформацію в тексті рішення. У разі невручення стороні належним чином судових документів вона може бути позбавлена можливості захищати себе у провадженні.
Таким чином, практика ЄСПЛ констатує порушення принципу доступу до суду за обставин, коли особа не була обізнана із порушеним судовим провадженням.
В рамках цієї справи навпаки, ОСОБА_1 був позивачем у справі, тобто ініціатором судового провадження, був повідомлений належним чином про відкриття такого, та поряд з повідомленнями, які поверталися без вручення, двічі був також повідомлений про розгляд справи за його позовом.
Відповідно до ч.1 ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.
Кожна особа несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ч.4 ст.12 ЦПК України).
Рішенням Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьова проти України» було констатовано, що сторони мають вживати заходи, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

Європейський суд з прав людини вказав, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення у справі «Каракуця проти України», заява № 18986/06, від 16 лютого 2017 року).

Крім того, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосується безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

За наведених обставин, ОСОБА_1 будучі двічі обізнаним про розгляд справи повинен був з січня по жовтень 2020 року проявити інтерес до стану її розгляду, повідомляти суд про зміну місця проживання та сумлінно користуватися правами та обов`язками щодо сприяння суду в розумні строки вирішити питання щодо захисту його порушеного права.

За викладених обставин справи у суду першої інстанції не було інших процесуальних шляхів, крім залишення позовної заяви без руху, що не перешкоджало повторному зверненню за судовим захистом та стимулювало би учасників (зокрема, ініціаторів) судового провадження сумлінно користуватися процесуальними правами та добросовісно виконувати процесуальні обов`язки.

На підставі викладеного апеляційна скарга ОСОБА_1 задоволенню не підлягала, а ухвала Новоселицького районного суду Чернівецької області від 01 жовтня 2020 року повинна була бути залишена без змін.

Суддя І.Н. Лисак

15.12.20