Справа № 308/4643/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 листопада 2020 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

Головуючої судді - Бенца К.К.

при секретарі Парова І.І.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгород за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою Заступника керівника Ужгородської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Великодобронської сільської ради Ужгородського району до ОСОБА_1 , третя особа без самостійних вимог на стороні позивача Державне підприємство "Ужгородське лісове господарство" про відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням внаслідок незаконної вирубки дерев, -

В С Т А Н О В И В :

Заступник керівника Ужгородської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Великодобронської сільської ради Ужгородського району звернувся до Ужгородського міськрайонного суду з позовом до ОСОБА_1 , третя особа без самостійних вимог на стороні позивача Державне підприємство "Ужгородське лісове господарство" про відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням внаслідок незаконної вирубки дерев. Мотивуючи свої позовні вимоги, вказує на те, що вироком Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 18.07.2019 р. по справі № 308/13976/18, який набрав законної сили 20.08.2019 року затверджено угоду про визнання винуватості укладену 23.11.2018р. між прокурором Голич М.М. та обвинуваченим ОСОБА_1 . Його визнано винним за ч.1 ст.246 КК України та призначено узгоджене сторонами покарання у виді штрафу в розмірі 300 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 5100,00грн.

Під час розгляду кримінального провадження, судом встановлено, що 12 листопада 2018 року близько 15 год. 30 хв. громадянин ОСОБА_1 , перебуваючи в урочищі «Переш» квартал № НОМЕР_1 виділ 15 пл. 6,7 ділянки лісу Великодобронського лісництва ДП «Ужгородський лісгосп», яка відноситься до території загально зоологічного заказника загальнодержавного значення Великодобронський», з метою вчинення незаконної рубки деревини породи «ясен вузьколистий», діючи умисно, в особистих цілях, без будь-якого на те дозволу та відповідних документів, всупереч встановленому законом порядку, за допомогою бензопили вчинив самовільну порубку сироростучої деревини породи «ясен вузьколистий» в кількості 2 дерев.

Позивач вказує на те, що згідно довідки, наданої ДП «Ужгородське ЛГ» № 03-189 від 09.04.2020 (додається), розмір шкоди, заподіяної самовільною рубкою сироростучих дерев породи «ясен вузьколистий» діаметрами пнів 36 см. та 32 см., яка мала місце 12.11.2018 у кварталі 23 виділ 15 Великодобронського лісництва (урочище «Переш») ДП «Ужгородське ЛГ» становить 6434 (шість тисяч чотириста тридцять чотитри) гривень 00 копійок.

Вказана шкода відповідачем в добровільному порядку на момент подачі позову до суду, не усунута, згідно листа Великодобронської сільської ради від 16.04.2020 № 64.

Розрахунок суми, що підлягає стягненню повністю відповідає вказаній у вироку суду завданій шкоді, яка згідно вимог ч.6 ст. 82 ЦПК України не підлягає доказуванню, тобто - 6434,00 гривень.

Оскільки позивачу завдано матеріального збитку , в добровільному порядку відповідач ОСОБА_1 завдану шкоду не відшкодував, з посиланням на викладене, а також на норми ст. 1166 ЦК України, ст.ст.1,17,105,107 ЛК України, ст.ст.29,69 БК України, просить суд ухвалити рішення яким стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на користь держави в особі Великодобронської сільської ради на рахунок відкритий в Головному управлінні Державної казначейської служби України в Закарпатській області суму шкоди завданої кримінальним правопорушенням внаслідок незаконної вирубки дерев в розмірі - 6434,00 гривень.

В судове засідання представник позивача не з`явився, хоча про час та місце розгляду справи був повідомлений у встановленому законом порядку. На адресу суду від представника позивача надійшла заява про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі.

Відповідач ОСОБА_1 у підготовче судове засідання не з`явився, хоча про час та місце розгляду справи був повідомлений у встановленому законом порядку. На адресу суду від відповідача надійшла заява про розгляд справи без його участі, позовні вимоги визнає в повному обсязі.

Відповідно до ч. 3 ст. 200, ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову на підготовчому судовому засіданні.

Відповідно до ч.3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

В зв`язку з визнанням відповідачем позовних вимог, суд ухвалив рішення у підготовчому засіданні.

Вивчивши та перевіривши в судовому засіданні матеріали справи, з`ясувавши обставини, якими сторони обґрунтовують свої вимоги, правовідносини сторін, що випливають з таких обставин, перевіривши їх доводи наявними в справі доказами, надавши їм правову оцінку, суд вважає, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав.

Згідно ст. ст. 13, 81 ЦПК України суд розглядає справи в межах заявлених вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог чи заперечень.

Згідно ч.ч. 1-4 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або , крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Перевіряючи обставини справи, судом встановлено, що 18.07.2019 року Ужгородським міськрайонним судом було ухвалено вирок відносно громадянина ОСОБА_1 , по справі № 308/13976/18, який набрав законної сили 20.08.2019 року, яким затверджено угоду про визнання винуватості укладену 23.11.2018р. між прокурором Голич М.М. та обвинуваченим ОСОБА_1 . ОСОБА_1 визнано винним за ч.1 ст.246 КК України та призначено узгоджене сторонами покарання у виді штрафу в розмірі 300 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 5100,00грн., за незаконну порубку лісу 12 листопада 2018 року близько 15 год. 30 хв.

Згідно довідки, наданої ДП «Ужгородське ЛГ» № 03-189 від 09.04.2020 (додається), розмір шкоди, заподіяної лісовому господарству внаслідок самовільної рубки сироростучих дерев породи «ясен вузьколистий» діаметрами пнів 36 см. та 32 см., яка мала місце 12.11.2018 у кварталі 23 виділ 15 Великодобронського лісництва (урочище «Переш») ДП «Ужгородське ЛГ» становить 6434 (шість тисяч чотириста тридцять чотитри) гривень 00 копійок.

Згідно листа Великодобронської сільської ради від 16.04.2020 № 64 вищезазначена шкода відповідачем в добровільному порядку на момент подачі позову до суду, не усунута.

Частиною 6 статті 82 ЦПК України передбачено, що вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Таким чином, обставини незаконної порубки дерев та розрахунок суми, що підлягає стягненню в розмірі 6434,00 гривень встановлені вироком Ужгородського міськрайонного суду від 18.07.2019 року у кримінальній справі про обвинувачення ОСОБА_1 за ч.1 ст.246 КК України. (справа № 308/13976/18).

Правовідносини між сторонами по справі є цивільноправовими та урегульовані положеннями ЦК України.

Статтею 1166 ЦК визначено загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду.

Майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Відповідно до положень ст.1166 ЦК єдиною підставою для цивільно-правової відповідальності за завдання шкоди є правопорушення, що включає як складові елементи: шкоду; протиправне діяння особи, яка її завдала; причинний зв`язок між ними, а також вину заподіювача шкоди.

Пунктом 1 ч. 2 ст. 105 ЛК України передбачено, що відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників.

Згідно зі ст. 5 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» (далі Закон), ліс, як природний ресурс загальнодержавного значення, підлягає державній охороні і регулюванню на всій території України.

Відповідно до ст. 3 Закону, основними принципами охорони навколишнього природного середови ща є компенсація шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

Відповідно до ст. 40 Закону, використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, уста-новами та організаціями здійснюється з додержанням обов`язкових екологічних вимог.

Згідно Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля» №17 від 10.12.2004, порубка дерев і чагарників визнається незаконною, якщо вчинена: без відповідного дозволу; за дозволом, виданим із порушенням чинного законодав-ства; здійснена до початку чи після закінчення установлених у дозволі строків; не на призначених ділянках чи понад установлену кількість; не тих порід дерев, які визначені в дозволі; порід, вирубку яких заборонено.

Статтею 107 Лісового кодексу України передбачено, що підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.

Відповідно до вимог ст. 66 Конституції України, ст. ст. 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» кожен, хто заподіяв шкоду навколишньому природному середовищу, повинен відшкодувати шкоду у повному обсязі.

Згідно з проведеним ДП «Ужгородське лісове господарство» розрахунком шкоди, відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 24 липня 2013 № 541 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної порушенням законодавства про природно-заповідний фонд» , завдано шкоди на загальну суму 6434,00 грн.

Постанова КМУ №541 від 24.07.2013р. «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної порушенням законодавства про природно-заповідний фонд» затверджено такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної порушенням законодавства про природно-заповідний фонд внаслідок незаконної рубки або пошкодження дерев та рослин, що мають здерев`яніле стебло, до ступеня припинення росту.

Розрахунок суми заподіяння шкоди відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 24 липня 2013 № 541 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної порушенням законодавства про природно-заповідний фонд» ,в розмірі 6434, 00грн. встановлено у вироку суду та повністю відповідає заподіяній шкоді і згідно вимог ч.6 ст. 82 ЦПК України не підлягає доказуванню.

Отже, протиправними діями відповідача завдано шкоду навколишньому природному середовищу на загальну суму 6434,00 грн. Згідно зі статтею 107 Лісового кодексу України, підприємства, установи, органі зації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.

Згідно зі ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Статтею 5 ЦПК України регламентовано, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Аналізуючи докази, надані позивачем, суд приходить до висновку, що позивач належними та допустимими доказами довів ті обставини на які посилався як на підставу своїх вимог.

За таких обставин суд приходить до висновку, що у позивача виникло право вимоги до особи, яка завдала шкоди природному середовищу, шляхом заявлення позову до відповідача ОСОБА_1 щодо стягнення суми завданої матеріальної шкоди в розмірі 6434,00 грн.

Відповідно до ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів в їх сукупності.

З урахуванням всіх обставин справи, враховуючи вимоги ст. 81 ЦПК України - кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень, виходячи з принципу процесуального рівноправ`я сторін, та враховуючи обов`язок кожної сторони довести ті обставини, на які вона посилається, виходячи із принципів розумності та справедливості, оцінюючи належність, допустимість, достовірність та достатність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів, зважаючи на те, що відповідачем визнано позовні вимоги ,суд приходить до висновку, що позовні вимоги є обгрунтованими, і підлягають до задоволення з мотивів викладених вище.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України, у разі задоволення позову, судові витрати покладаються на відповідача.

Відповідно до п. 6 ст.5 Закону України "Про судовий збір" від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Отже, з відповідача ОСОБА_1 слід стягнути на користь держави 2102,00 грн. судового збору.

Керуючись ст. 1166 ЦК України, ст.ст. 105,107 ЛК України , ст.ст. 4, 5, 12, 76, 81, 89, 141, 200, 259 , 263-265, 268, 354, 355 ЦПК України , суд,

У Х В А Л И В :

Позовну заяву Заступника керівника Ужгородської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Великодобронської сільської ради Ужгородського району до ОСОБА_1 , третя особа без самостійних вимог на стороні позивача Державне підприємство "Ужгородське лісове господарство" про відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням внаслідок незаконної вирубки дерев задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) на рахунок відкритий в Головному управлінні Державної казначейської служби України в Закарпатській області за наступними реквізитами : УК в Ужгород р/с Велика Добронь/код класифікації доходів 21081100, розрахунковий рахунок №UA0007291, Казначейство України МФО 899998, , ГУ ДКСУ в Закарпатській області, суму шкоди завданої кримінальним правопорушенням внаслідок незаконної вирубки дерев в розмірі - 6434,00 гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) на користь держави суму судового збору в розмірі 2102,00 грн.

Рішення може бути оскаржене у апеляційному порядку до Закарпатського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги через Ужгородський міськрайонний суд.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення (ч.1 ст.354, ст.355 ЦПК України).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду (ч.ч.1, 2 ст.273 ЦПК України).

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення (п.1 ч.2 ст.354 ЦПК України).

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин (ч.3 ст.354 ЦПК України).

Учасники справи:

Позивач - Заступник керівника Ужгородської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Великодобронської сільської ради Ужгородського району( місце знаходження: м. Ужгород, вул. Небесної сотні 6 ) ;

Відповідач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (місце реєстрації: АДРЕСА_1 )

Дата складання повного тексту судового рішення - 10.12.2020 року.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду К.К. Бенца