10.12.2020
Справа № 642/2751/20
Провадження № 2/642/1058/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без руху

10 грудня 2020 року суддя Ленінського районного суду м. Харкова Гримайло А.М. розглянувши зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, що перебуває у спільній сумісній власності, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Ленінського районного суду м.Харкова перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, що перебуває у спільній сумісній власності.

В підготовчому судовому засіданні відповідач просив прийняти зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя, в якій просить:

Визнати, що 19/200 частин житлового будинку з надвірними будівлями, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , та дачний будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , 2/3 частин житлового будинку з надвірними будівлями, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 та грошові кошти, які були вилучені з продажу автомобіля DACIA LOGAN, номер кузова НОМЕР_1 , державний номер НОМЕР_2 у сумі 108000,00 грн. (сто вісім тисяч гривень 00 коп.) є спільною сумісною власністю подружжя - ОСОБА_2 та ОСОБА_1 .

Провести розподіл спільного сумісного майна подружжя ОСОБА_2 та ОСОБА_1 .

Залишити у власності ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_3 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_4 , право власності на:

2/3 частину житлового будинку з надвірними будівлями, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 на підставі договору купівлі-продажу частини житлового будинку від 05.06.2015 року, посвідченого приватним нотаріусом ХМНО Цигіповою О.Г., зареєстрованим з №3404;

грошові кошти, які були вилучені з продажу автомобіля DACIA LOGAN, номер кузова НОМЕР_1 , державний номер НОМЕР_2 у сумі 108000,00 грн. (сто вісім тисяч гривень 00 коп.).

Залишити у власності ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_4 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_4 , право власності на:

- 19/200 частин житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами, загальною площею 160,7 кв.м., житловою площею - 55,8 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 на підставі договору купівлі-продажу від 22.10.2007 року, посвідченого приватним нотаріусом ХМНО Жовнір Л.П., зареєстрований за №4774;;

- дачний будинок, загальною площею 160,7 кв.м., житловою площею - 55,8 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 на підставі свідоцтва про право власності, б/н від 12.02.2008 року, виданим виконкомом Тимченської сільської ради.

Припинити режим спільного сумісного майна подружжя на вищезазначене майно.

Дослідивши позовну заяву суд вважає, що заяву згідно з ч. 1 ст. 185 ЦПК України, належить залишити без руху, виходячи з наступного.

Позивачами в поданій позовній заяві не вказана обов`язкова інформація, яка повинна бути зазначена, відповідно до 175 ЦПК, а саме, зазначено некоректну ціну позову.

Згідно зі ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості. Якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Постановою Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах за позовами про захист права власності» № 20 від 22.12.1995 р. зі змінами та доповненнями від 25.05.1998 р. визначено, що вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутності - за дійсною вартістю майна на час розгляду спору.

Відповідно до вимог п.9 ч.1 ст.80 ЦПК України та роз`яснень, що містяться в постанові Пленуму ВСУ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17.10.2014, розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно визначається з урахуванням дійсної вартості спірного майна.

Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Суд зазначає, що дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Тобто, ціна позову повинна бути визначена на момент пред`явлення позову з урахування грошової оцінки - об`єктивної ринкової вартості об`єкта.

Механізм проведення оцінки нерухомого майна для цілей обчислення, зокрема судового збору, визначений постановою Кабінету Міністрів України «Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» від 21 серпня 2014 року № 358.

У відповідності до п. п. 1 п. 1 вказаної вище постанови оціночною вартістю є ринкова вартість, розрахована відповідно до національних стандартів та інших нормативно-правових актів з питань оцінки майна і майнових прав.

Також, згідно вимог даної постанови, оцінка об`єкта для цілей оподаткування здійснюється суб`єктами оціночної діяльності, які відповідають вимогам, установленим Законом України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», у складі яких працює хоча б один оцінювач, який отримав кваліфікаційне свідоцтво оцінювача відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» хоча б за однією з таких спеціалізацій у межах напряму 1 «Оцінка об`єктів у матеріальній формі» і напряму 2 «Оцінка цілісних майнових комплексів, паїв, цінних паперів, майнових прав та нематеріальних активів, у тому числі прав на об`єкти інтелектуальної власності»

Документ, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору це звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»).

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання цивільного позову майнового характеру встановлена на рівні 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Визначення позивачу розміру судового збору не буде перешкодою йому в доступі до правосуддя, оскільки останній в контексті пункту 1 статті 6Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини не може бути абсолютним і підлягає державному регулюванню й обмеженню. Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений ЦПК. Процесуальні дії судді чітко врегульовані нормами ЦПК, які повинні правильно розумітися сторонами і застосовуватися, починаючи з моменту пред`явлення позову до суду.

З матеріалів справи вбачається, що зустрічна позовна заява яка була подана позивачами, має майновий характер, тому останньому необхідно додати документ який підтверджує вартість майна, що є предметом спору, та доплатити суму судового збору.

Позивачі наведені вище норми законодавства не виконав, звіт про оцінку майна не надав, тому враховуючи вищенаведене, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху та надати позивачу строк для виправлення недоліків шляхом надання звіту про оцінку майна, на момент пред`явлення позову складеного уповноваженою особою та зазначення відповідної ціни позову.

Згідно з вимогами ч.1 ст.185 ЦПК України суд, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки, додані позивачами документи унеможливлюють визначити правильність сплати судового збору, то після визначення ціни позову, слід доплатити судовий збір за вимоги майнового характеру.

Враховуючи вищевикладене, вважаю, що позивачам слід надати термін для усунення недоліків позовної заяви, шляхом подачі позовної заяви, оформленої у відповідності до вимог ЦПК України.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.185, 260, 294, 318 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя - залишити без руху, надавши позивачу строк десяти днів з дня отримання копії даної ухвали, для усунення недоліків позовної заяви.

Роз`яснити позивачеві, що у разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовна заява вважається неподаною та повертається позивачеві зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.М.Гримайло