РІВНЕНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення апеляційної скарги без руху

18 грудня 2020 року

м. Рівне

Справа № 569/12793/19

Провадження № 22-ц/4815/1471/20

Рівненський апеляційний суд у складі судді Гордійчук С.О., розглянувши апеляційну скаргу представника Військової частини НОМЕР_1 (Житлова комісія) Мигас О.О. на рішення Рівненського міського суду Рівненської області від 25 вересня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 (Житлова комісія) про зобов`язання вчинити дії,

в с т а н о в и в :
Рішенням Рівненського міського суду Рівненської області від 25 вересня 2020 року позов задоволено.

Не погодившись із означеним рішенням, 03.12.2020 року (згідно відбитка штемпеля на поштовому конверті) відповідач подав апеляційну скаргу з пропуском строку установленого ст. 354 ЦПК України.

Перевіривши доводи скаржника щодо пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду, вважаю, що такі доводи є обгрунтованими.

Окрім того, в порушенням вимог п.3 ч.4 ст. 356 ЦПК України, до апеляційної скарги не надано документів, що підтверджують сплату судового збору.

Згідно підпункту 6 п.1 ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду складає 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Відповідно до п.п.2 п.1 ч.2 Закону України "Про судовий збір", за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, судовий збір за подання позовної заяви за дві позовні вимоги немайнового характеру на момент подання позову складав 1536,80 грн. *150% =2305,20 грн.

До апеляційної скарги долучено квитанцію про сплату судового збору в сумі 1152,60 грн.

За таких обставин, за подачу апеляційної скарги скаржнику необхідно доплатити 1152,60 грн. за такими реквізитами - рахунок для зарахування надходжень по коду класифікації доходів бюджету 22030101 "Судовий збір" (Державна судова адміністрація України, 050): Рахунок отримувача: UA0017002 , Отримувач: УК у м. Рівному/м. Рівне/22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38012714, Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998.

У призначенні платежу платник судового збору повинен вказати: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Рівненський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа)

При заповненні платіжного документ та у графі «код платника» платником судового збору фізичною особою зазначається ідентифікаційний код, а при його відсутності, у зв`язку з релігійними переконаннями, зазначаються його паспортні дані.

Відповідно до ч.ч. 3,4 ст. 356 ЦПК України апеляційна скарга підписується особою, яка її подає, або представником такої особи. До апеляційної скарги додаються довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника, якщо апеляційна скарга подана представником і ці документи раніше не подавалися.

Відповідно до частини третьої статті 58 ЦПК України юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Апеляційну скаргу підписано представником ОСОБА_2 яка діє на підставі довіреності від 22 червня 2020 року № 501/1517.

Відповідно до пункту 18 частини першої розділу XII «Перехідні положення» ЦПК України, у редакції Закону України від 3 жовтня 2017 року № 2147-VIII «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів», положення цього Кодексу застосовуються з урахуванням підпункту 11 пункту 16-1 розділу XV «Перехідні положення» Конституції України.

30 вересня 2016 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)» від 2 червня 2016 року № 1401-VIII.

02 червня 2016 року за № 1401-VIII Верховною Радою України було прийнято зміни до Конституції України, відповідно до яких розділ XV «Перехідні положення» Основного Закону України було доповнено пунктом 11, який передбачає, що представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 1311 та статті 1312 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 01 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції з 01 січня 2018 року; у судах першої інстанції з 01 січня 2019 року (абзац перший 11 пункту). Представництво органів державної влади та органів місцевого самоврядування в судах виключно прокурорами або адвокатами здійснюватиметься з 1 січня 2020 року (абзац 2 пункту 11).

Пунктом 11 розділу XV «Перехідні положення» Конституції України врегульовані питання представництва. Про «самопредставництво» в Конституції України не йдеться, воно передбачено лише відповідними положеннями процесуальних кодексів.

За загальним правилом право на самопредставництво юридичної особи це право одноосібного виконавчого органу (керівника) чи голови колегіального виконавчого органу діяти від імені такої особи, представляючи її інтереси в силу закону, статуту, положення.

Відповідно до змін унесених до ЦПК України Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розширення можливостей самопредставництва в суді органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, інших юридичних осіб незалежно від порядку їх створення» від 18 грудня 2019 року № 390-IX розширено випадки самопредставництва юридичної особи, суб`єкта владних повноважень і визначено, що «Юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту)».

Аналіз указаної норми закону дає підстави для висновку, що допуск особи до участі у справі та визнання належно вчиненими будь-яких інших з переліку передбачених статтею 49 ЦПК України процесуальних прав можливий за умови сукупної наявності обох цих умов. Отже, для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи (суб`єкта владних повноважень без права юридичної особи) без додаткового уповноваження.

Аналогічний висновок викладений в ухвалі Верховного Суду від 03 лютого 2020 року, справа № 160/6823/19, від 11 лютого 2020 року, справа № 260/988/19.

Вказана справа не є в силу статті 19 ЦПК України малозначною, отже у суді представником може бути адвокат або законний представник (частина перша статті 60 ЦПК України).

Документи, які б свідчили, що ОСОБА_2 є адвокатом, у матеріалах апеляційного провадження та на веб-сайті Національної асоціації адвокатів України відсутні.

Крім того, документів, що свідчать про те, що особа, яка підписала довіреність на представництво інтересів Військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_2 , є особою, яка діє відповідно до статуту, положення чи іншого акта, на підставі якого вона здійснює представництво юридичної особи у порядку її самопредставництва також не надано.

Ураховуючи викладене, суду апеляційної інстанції не надано доказів щодо належного уповноваження ОСОБА_2 на вчинення будь-яких процесуальних дій у розумінні статті 58 ЦПК України.

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Виходячи з наведеного, апеляційну скаргу необхідно залишити без руху, а скаржнику - надати строк для усунення недоліків, попередивши, що в разі невиконання даної ухвали, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута відповідно до вимог ст. 185 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 185, 356, 357 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

Клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження задовольнити.

Поновити Військовій частині НОМЕР_1 (Житлова комісія) строк на апеляційне оскарження рішення Рівненського міського суду Рівненської області від 25 вересня 2020 року.

Апеляційну скаргу Військової частини НОМЕР_1 (Житлова комісія) на рішення Рівненського міського суду Рівненської області від 25 вересня 2020 року залишити без руху.

Надати скаржнику п`ятиденний строк для усунення зазначених недоліків, який відраховується з дня вручення копії даної ухвали.

Документи, які підтверджують повноваження представника як адвоката або апеляційну скаргу за підписом керівника установи, члена виконавчого органу чи іншої особи, уповноваженої діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору та оригінал квитанції про сплату судового збору надати Рівненському апеляційному суду в зазначений строк.

У випадку невиконання вимог ухвали судді в зазначений строк апеляційну скаргу буде визнано неподаною і повернуто особі, яка її подала.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Рівненського

апеляційного суду Гордійчук С. О.