Провадження № 2/760/7174/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 грудня 2020 року Солом`янський районний суд м. Києва в складі:

головуючого- судді- Шереметьєвої Л.А.

за участю секретаря- Шпори М.М.

розглянувши клопотання відповідача ОСОБА_1 про зустрічне забезпечення в цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про визнання договору купівлі-продажу предмета іпотеки недійсним, скасування рішення про державну реєстрацію прав та запису про право власності, суд

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом і просить:

- визнати недійсним Договір купівлі-продажу № 1194 від 26 червня 2020 року, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Агарковою А.М., укладений між відповідачами, предметом якого є квартира за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 89,0 кв.м., житловою площею 46,5 кв.м., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000;

- визнати протиправним та скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень 52863099 від 26 червня 2020 року, прийняте приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Агарковою А.М. про державну реєстрацію права власності на зазначену квартиру;

- скасувати запис про право власності за номером 37073296 від 26 червня 2020 року, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Агаркова А.М, про державну реєстрацію права власності на квартиру, за відповідачем ОСОБА_1

19 серпня 2020 року позивач звернулась до суду із заявою про забезпечення позову до подання позову.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 21 серпня 2020 року заяву позивача задоволено частково, накладено арешт на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , право власності на яку зареєстровано за відповідачем ОСОБА_1 .

У жовтні 2020 року на адресу суду надійшло клопотання відповідача ОСОБА_1 про зустрічне забезпечення шляхом внесення позивачем на депозитний рахунок Солом`янського районного суду м. Києва грошових коштів в розмірі - 120 000, 00 гр.

Посилається на те, що 10 грудня 2019 року між позивачем та відповідачем ОСОБА_3 був укладений договір позики на суму 437 000, 00 гр. Згідно умов договору останній зобов`язувався повернути зазначені кошти у строк до 10 червня 2020 року.

10 грудня 2019 року на виконання договору позики між ними був укладений договір іпотеки №3086, посвідчений приватним нотаріусом Київського МНО Агарковою А.М., за яким майно, належне позивачу, а саме квартира АДРЕСА_1 , була передана в іпотеку.

Зазначені кошти не були повернуті, як зазначалось в умовах договору, а графік повернення платежів порушувався з першого місяця від моменту укладення договору.

Тому відповідач ОСОБА_3 відповідно до застереження про задоволення вимог Іпотекодержателя, з правом Іпотекодержателя продати майно від власного імені, уклала договір купівлі- продажу предмета іпотеки з нею, відповідно до договору № 1194 від 26 червня 2020 року, посвідченого приватним нотарісом КМНО Агарковою А.М.

Так як на предмет іпотеки судом накладено арешт, а розгляд питання про визнання недійсним договору купівлі-продажу та скасування держаної реєстрації може зайняти тривалий час, просить суд застосувати до позивача зустрічне забезпечення позову.

Зазначає, що позивач, відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, не має на території України майна в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків, які можуть бути спричинені забезпеченням позову та взагалі не має будь-якого іншого майна.

Крім того, офіційно не працює, будь-яких інших джерел доходу не має, зареєстрований в квартирі, що належить його матері.

Квартира, що була передана в іпотеку, та в якій проживав позивач, знаходиться в жахливому стані та потребує ремонту. Останній має велику заборгованість за комунальні послуги. Все це свідчить про скрутне матеріальне становище позивача, що унеможливить відшкодування збитків у випадку відмови у задоволенні позову.

При цьому, вона може зазнати збитків через те, що позивачем було вжито заходів забезпечення позову, вона мала на меті продати квартиру та уклала з покупцем ОСОБА_4 договір завдатку, відповідно до якого сторони домовились укласти договір купівлі-продажу протягом місяця від дня підписання договору завдатку.

Крім цього, їй покупцем було передано завдаток в розмірі 1 000, 00 дол. США (екв. 27 500, 00 гр.).

Згідно положень ЦК України у разі неукладення договору купівлі-продажу з причин, що не залежать від покупця, продавець повертає суму завдатку в подвійному розмірі. Через вжиття заходів забезпечення позову, вона не зможе виконати договір завдатку та укласти договір-купівлі продажу квартири, тому має повернути покупцеві завдаток у подвійному розмірі, чим зазнає збитків у розмірі 2 000, 00 дол. США (екв. 55 000, 00 гр.).

Вважає, що заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких вона може зазнати у зв`язку із забезпеченням позову.

Ухвалою про забезпечення позову було накладено арешт на квартиру вартістю 533 390, 00 гр., таким чином вона позбавлена права розпоряджатися вказаним майном.

Враховуючи викладене, просить задовольнити заяву.

Відповідно до ч. 1 ст. 153 ЦПК України сторони в судове засідання не викликалися.

Дослідивши матеріали справи, суд не знаходить підстав для задоволення клопотання про зустрічне забезпечення, виходячи з наступного.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 21 серпня 2020 року задоволено заяву позивача про забезпечення позову.

Відповідно до п. 1 ч.1 ст.150 ЦПК України накладено арешт на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , право власності на яку зареєстровано за відповідачем ОСОБА_1 .

Відповідно до ст. 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.

Суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо:

- позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові;

- або суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Таким чином, реалізація заходів зустрічного забезпечення є правом суду, а не його обов`язком, за винятком випадків, передбачених ч. 3 ст. 154 ЦПК України.

Зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом.

Так, з матеріалів справи вбачається, що 10 грудня 2019 року на виконання договору позики між відповідачем ОСОБА_3 та позивачем було укладено договір іпотеки, посвідчений приватним нотаріусом Київського МНО Агарковою А.М., за яким спірна квартира була передана в іпотеку.

26 червня 2020 року між відповідачами був укладений договір купівлі-продажу вказаної квартири.

Крім того, вбачається, що предметом спору, що виник між сторонами, є саме визнання вказаного договору недійсним, а тому з метою недпущення порушення прав інших осіб, судом було накладено арешт на предмет іпотеки.

Посилання відповідача ОСОБА_1 на те, що нею було укладено договір завдатку не є підставою для застосування зустрічного забезпечення, а навпаки, відчуження квартири могло б привести до порушення прав учасників справи та третьої особи, яка мала намір придбати вказане майно.

З точки зору ст.154 ЦПК України зустрічне забезпечення - це гарантія відшкодування можливих для відповідача збитків.

Згідно з частиною 5 даної статті розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи.

Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

У принципі 7 доповіді Асоціації міжнародного права «Про забезпечувальні і запобіжні заходи в міжнародному цивільному процесі», ILA,1996) зазначається, що суд повинен мати повноваження вимагати від позивача гарантії відшкодування збитків відповідачу чи третій стороні, які можуть виникнути в результаті застосування забезпечувальних заходів.

З урахуванням викладеного вище, предмету спору сторін та вжитих судом заходів забезпечення позову, суд вважає, що зустрічне забезпечення, яке просить застосувати відповідач ОСОБА_1 , не відповідає принципам співмірності, зазначеним у ч.5 ст.154 ЦПК України, а тому підстави для задоволення клопотання відсутні.

На підставі викладеного, керуючись ст. 153, 154 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання відповідача ОСОБА_1 про зустрічне забезпечення в цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про визнання договору купівлі-продажу предмета іпотеки недійсним, скасування рішення про державну реєстрацію прав та запису про право власності, відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя: Л.А.Шереметьєва