Справа №705/4997/20
2/705/2598/20
У Х В А Л А

21.12.2020 м. Умань

Суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області Піньковський Р.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, подану представником позивача адвокатом Ковальським Тарасом Олеговичем,

В С Т А Н О В И В:

Представник позивача ОСОБА_1 адвокат Ковальський Т.О. звернувся до Уманського міськрайонного суду Черкаської області з позовом про розірвання шлюбу, укладеного між його довірителькою та ОСОБА_3 .

Із змісту викладених у позові обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини, та поданих документів, а саме, копії свідоцтва про одруження серії НОМЕР_1 від 23.01.2017, вбачається, що шлюб між позивачем ОСОБА_1 та відповідачем ОСОБА_4 укладено відділом реєстрації актів цивільного стану Мост при Братиславі, місто Братислава Республіка Словаччина, відповідач ОСОБА_4 є уродженцем міста Братислава Словацької Республіки. Однак у позові не зазначено громадянином якої держави є відповідач, також не надано документів, що підтверджують проживання в України іноземця, а вказано лише місце реєстрації відповідача за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до ч. 1 ст. 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Відповідно до вимог ч. 9 ст. 28 ЦПК України позови до відповідача, місце реєстрації проживання або перебування якого невідоме, пред`являються за місцезнаходженням майна відповідача чи за останнім відомим зареєстрованим його місцем проживання або перебування чи постійного його заняття (роботи).

Частиною 10 згаданої статті встановлено, що позови до відповідача, який не має в Україні місця проживання чи перебування, можуть пред`являтися за місцезнаходженням його майна або за останнім відомим зареєстрованим місцем його проживання чи перебування в Україні.

Згідно зі ст. 497 ЦПК України підсудність судам України цивільних справ з іноземним елементом визначається цим Кодексом, законом або міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України.

Виходячи з положень Закону України «Про міжнародне приватне право», припинення шлюбу з іноземним громадянином здійснюється відповідно до наступних положень: спільного особистого закону подружжя права держави, громадянами якої вони є; права держави, в якій подружжя постійно проживало; права, з яким обидва подружжя мають тісний зв`язок.

Стаття 63 ЗУ «Про міжнародне приватне право» зазначає, що припинення шлюбу та правові наслідки припинення шлюбу визначаються правом, яке діє на цей час щодо правових наслідків шлюбу.

Іноземці та громадяни України, які уклали шлюб з іноземцем можуть розірвати шлюб на території України та за законодавством України.

Стаття 76 ЗУ «Про міжнародне приватне право» зазначає, що суди можуть приймати до свого провадження і розглядати будь-які справи з іноземним елементом, зокрема, у таких випадках, якщо на території України відповідач у справі має місце проживання або місцезнаходження, або рухоме чи нерухоме майно, на яке можна накласти стягнення, або знаходиться філія або представництво іноземної юридичної особи відповідача.

Будь-якої інформації з приводу проживання, перебування або реєстрації відповідача на території України у позові не зазначено. Представник позивача лише вказує, що тривалий час позивач та відповідач проживають окремо, не ведуть спільного господарства, а шлюб носить лише формальний характер. Таким чином позивачем не доведено його право для звернення до суду за правилами територіальної підсудності.

Суд, вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, позбавлений можливості ідентифікувати відповідача у справі ОСОБА_2 , визначити його перебування, визначити законодавство, яке слід застосовувати та здійснити виклик відповідача, вручити позовну заяву з додатками.

З огляду на це, позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог п. 2, п. 5 ч. 3 ст. 175, ч. 5 ст. 177 ЦПК України, а саме не містить даних щодо громадянства відповідача ОСОБА_2 , його місцезнаходження або місце проживання чи перебування на території України чи актуальне місце проживання перебування його за кордоном (зазначено лише його місце реєстрації, що документально не підтверджено), не надано офіційної інформації чи подружжя має (мало) останнє спільне місце проживання в Україні, чи мають вони спільних дітей.

Крім того, відповідно до п. 2.3. Інструкції про порядок виконання міжнародних договорів з питань надання правової допомоги в цивільних справах щодо вручення документів, отримання доказів та визнання і виконання судових рішень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 27.06.2008 року № 1092/5/54, визначено необхідність подачі разом з позовною заявою про розлучення з іноземцем документів, що підлягають врученню, мовою запитуваної держави чи іншою мовою, передбаченою міжнародним договором України, або супроводжуються завіреним перекладом на таку мову. У відповідних випадках документи, що підлягають врученню, можуть бути складені або перекладені на ту мову, яку, як є підстави вважати, розуміє особа, зокрема, мовою держави, громадянином якої є така особа, в разі якщо відповідач проживає на території іншої держави. Переклад позовної заяви має бути нотаріально посвідчений.

Суддя, за нормами ст. 185 ЦПК України, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи, що позовну заяву складено з порушенням вимог ст. 177 ЦПК України, суд приходить до висновку про залишення позовної заяви без руху з наданням позивачу строку для усунення наведених недоліків.

Керуючись ст.ст. 185, 258-261 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, подану представником позивача адвокатом Ковальським Тарасом Олеговичем залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк, позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачеві зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Р.В. Піньковський