Р. С. З. № 61
У Х В А Л А

про відкриття провадження у цивільній справі

17 грудня 2020 року Суддя Маньківського районного суду, Черкаської області В.Л. Маренюк, розглянувши матеріали за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 третя особа ОСОБА_4 про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся в суд з позовом до відповідачів про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом.

На підставу своїх вимог спирається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в селі Геронимівка Черкаського району Черкаської області помер батько ОСОБА_5 , про що 19.01.2015 року складено відповідний актовий запис № 2, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим повторно 04.02.2015 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Маньківського районного управління юстиції у Черкаській області.

Довідка виконавчого комітету Нестерівської сільської ради Маньківського району, Черкаської області від 16.03.2018 року № 151 підтверджує, що ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , на день смерті був зареєстрований і постійно проживав у власному будинку по АДРЕСА_1 до зміни назви на підставі розпорядження Виконавчого комітету Нестерівської сільської ради Маньківського району Черкаської області від 17.02.2016 року № 2), в с. Нестерівка, Маньківського району Черкаської області.

Також дана довідка інформує, що заповіт від імені ОСОБА_5 не посвідчувався виконкомом Нестерівської сільської ради.

Спадкоємцями першої черги за законом після смерті ОСОБА_5 є: дружина ОСОБА_2 , син ОСОБА_3 , який не подавав заяви про прийняття спадщини, син ОСОБА_1 , дочка ОСОБА_6 , яка своєю заявою від 08.07.2015р. відмовилася від своєї частки в спадщині на користь ОСОБА_2 .

Разом з тим, оскільки предметом даного позову є визнання права власності на спадкове майно, в тому числі зокрема на житловий будинок, яке крім спадкоємців належить також на праві спільної часткової власності матері позивача ОСОБА_4 , її визначено у справі третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача.

Викладені обставини щодо наявного кола спадкоємців та третьої особи по справі підтверджується як даними вказаної довідки виконавчого комітету Нестерівської сільської ради Маньківського району, Черкаської області від 16.03.2018 року № 151, так і Рішенням Маньківського районного суду Черкаської області від 23.12.2015 у справі №701/1196/15-ц, Постановою Апеляційного суду Черкаської області від 27.07.2018 у справі № 22-ц/793/1230/18, Рішенням Маньківського районного суду Черкаської області від 17.02.2020 у справі №701/1616/19.

У відповідності до приписів ч.4 ст.82 ЦПК України, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній, або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Обставини наявності та належності спадкового майна, яке є об`єктом за даним позовом, встановлено вищевказаними судовими рішеннями, відповідно не потребують доказуванню.

Після смерті ОСОБА_5 за завою позивача про прийняття спадщини у Маньківській державній нотаріальній конторі заведено спадкову справу №108 за 2015 рік, номер у Спадковому реєстрі 57307192, що підтверджується витягом зі Спадкового реєстру №40063683 від 03.04.2015.

Також, заяву про прийняття спадщини подала дружина спадкодавця - ОСОБА_2 , а дочка спадкодавця ОСОБА_6 подала заяву про відмову від прийняття спадщини на користь ОСОБА_2 .

Таким чином, частка позивача у спадщині складає 1/3 (одну третю), 2/3 (дві третіх) частки належить ОСОБА_2 .

На підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 11.05.2008 року, зареєстрованого 11.05.2008 року за ОСОБА_5 зареєстровано право власності на 1/2 частину житлового будинку з прибудовою за адресою АДРЕСА_2 , сарай "Б", 1/2 частина криниці, 1/2 частка огорожі № 1.

Рішенням Маньківського районного суду Черкаської області від 23.12.2015 у справі №701/1196/15-ц визнано за ОСОБА_4 право власності на 1/2 частину частки ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , житлового будинку АДРЕСА_2 з прибудовою під літерою "А", що складає в загальному 1/4 частину житлового будинку АДРЕСА_2 з прибудовою під літ. «А», без виділення в натурі та право власності на надвірні будівлі та споруди, а саме на 1/2 частину сараю під літерою "Б", на 1/2 частину частки ОСОБА_5 криниці під літерою "К", що складає в загальному 1/4 криниці, на 1/2 частину частки ОСОБА_5 огорожі № 1, що складає в загальному 1/4 огорожі № 1, які знаходяться по АДРЕСА_2 , без виділення в натурі. Постановою Апеляційного суду Черкаської області від 27.07.2018 у справі № 22-ц/793/1230/18 вказане рішення суду першої інстанції в цій частині залишено без змін.

Згідно довідки КП "ЧООБТІ" від 05.02.2016 року № 5, крім зазначених вище житлового будинку та надвірних будівель і споруд, підтверджено наявність за даною адресою сараю під літ. "В", який належить ОСОБА_5 .

Проведено перейменування житлового будинку літ. "А" на житловий будинок літ. "А-1", криниці літ. "К" на № 5, веранди літ. "а", на прибудову літ. "а".

На підставі державного акту на право власності на земельну ділянку від 30.12.2003 року серія ЧР № 090359 за ОСОБА_5 зареєстровано право власності на земельну ділянку площею 2,19 га, розташовану в адміністративних межах Нестерівської сільської ради Маньківського району Черкаської області, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва.

Таким чином, після смерті ОСОБА_5 залишилося спадкове майно, зокрема: 1/4 частина частки житлового будинку з прибудовою, з надвірними будівлями та спорудами в таких же частках: криниці № 5, огорожі № 1 та 1/2 частина сараю під літерою "Б", сарай під літ. "В" по АДРЕСА_2 , земельна ділянка площею 2,19 га, розташована в адміністративних межах Нестерівської сільської ради Маньківського району Черкаської області, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка належала покійному на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку від 30.12.2003 року серія ЧР № 090359.

З них 1/3 частка позивача спадщини складає:

1/6 частину частки житлового будинку по АДРЕСА_2 з прибудовою під літ «А», що складає в загальному 1/12 частку житлового будинку з прибудовою під літ. «А», та на надвірні будівлі та споруди, а саме на 1/3 частину частки сараю під літерою «Б», що складає в загальному 1/6 частку сараю, на 1/6 частину частки ОСОБА_5 криниці №5, що складає в загальному 1/12 частку криниці, на 1/6 частину частки ОСОБА_5 огорожі №1, що складає в загальному 1/12 частку огорожі № 1,1/3 частки сараю під ліпи "В ", які знаходяться по АДРЕСА_2 , 1/3 частки земельної ділянки площею 2,19 га, розташована в адміністративних межах Нестерівської сільської ради Маньківського району Черкаської області, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка належала спадкодавцю на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку від 30.12.2003 року серія ЧР №090359.

З метою оформлення спадкових прав, позивач через представника звернувся з відповідними заявами про видачу свідоцтв про право на спадщину на належне йому спадкове майно - частину житлового будинку з надвірними будівлями і спорудами по АДРЕСА_2 та на частину земельної ділянки загальною площею 2,19 га., кадастровий номер :02:002:0359, розташованої в адміністративних межах Нестерівської сільської ради Маньківського району Черкаської області наданої ОСОБА_5 для ведення товарного сільськогосподарського виробництва на підставі Державного акта на право власності на земельну ділянку серії ЧР №090359 виданого 30 грудня 2003 року.

27 жовтня 2020 року завідувачем Маньківської державної нотаріальної контори Шевченко Н.Г., винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії.

Вказаною постановою від 27 жовтня 2020 року державним нотаріусом Шевченко Н.Г., відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом ОСОБА_1 на 1/12 частку житлового будинку з прибудовою під літ. "А", 1/6 частку сараю під літ. "Б", 1/12 частику криниці № 5, 1/12 частка огорожі № 1, 1/3 частку сараю під літ "В" та після смерті батька ОСОБА_5 .

Відмова мотивована тим, що представником ОСОБА_1 не було пред`явлено правовстановлюючий документ на житловий будинок, як це вимагає п.4.15 пункту глави 10 розділу II Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22 лютого 2012 р. за № 282/20595, а саме: видача свідоцтва про право на спадщину проводиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів щодо належності цього майна спадкодавцеві.

Згідно п.4.12 п.4 гл. 10 розділу II Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22 лютого 2012 р. за № 282/20595, свідоцтво про право на спадщину видається за наявності у спадковій справі всіх необхідних документів.

Оскільки правовстановлюючі документи на житловий будинок у позивача дійсно відсутні, виникає необхідність визнання права власності на частину житлового будинку з прибудовою в судовому порядку.

Також, 27 жовтня 2020 року завідувачем Маньківської державної нотаріальної контори Шевченко Н.Г., винесено ще одну постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії.

Вказаною постановою від 27 жовтня 2020 року державним нотаріусом Шевченко Н.Г., відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом ОСОБА_1 на 1/3 частину земельної ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва загальною площею 2,19 га після смерті батька ОСОБА_5 .

Правове обґрунтування відмови вказане аналогічне попередній постанові - згідно п.4.12 п.4 гл.10 розділу II Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22 лютого 2012 р. за № 282/20595, свідоцтво про право на спадщину видається за наявності у спадковій справі всіх необхідних документів.

Відповідно довідки Держгеокадастру від 21.11.2019 року Н-69/0-0.300-69/138-19 земельна ділянка, яка розташована за адресою: в адмінмежах Нестерівсько сільської ради Маньківського району Черкаської області, загальною площею 2,19 га., кадастровий номер 712318600:020:02:0359 дійсно належить ОСОБА_5 , на підставі державного акта на право приватної власності на землю серії ЧР №090359 виданого 30 грудня 2003 року, реєстраційний номер 359, цільове призначення: для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. (а.с.21 у справі № 701/1616/19).

Рішенням Маньківського районного суду Черкаської області від 17.02.2020 у справі №701/1616/19 визнано за ОСОБА_2 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Геронимівка Черкаського району Черкаської області, право власності на 2/3 частки земельної ділянки площею 2,19 га., кадастровий номер 712318600:020:02:0359, розташованої в адміністративних межах Нестерівської сільської ради Маньківського району Черкаської області наданої ОСОБА_5 для ведення товарного сільськогосподарського виробництва на підставі Державного акта на право власності на земельну ділянку серії ЧР №090359 виданого 30 грудня 2003 року.

Ухвалою Маньківського районного суду Черкаської області від 08.09.2020 у справі №701/1616/19 виправлено описку, якою резолютивну частину вказаного рішення суду викладено в новій редакції, зокрема визнано за ОСОБА_2 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Геронимівка, Черкаського району Черкаської області, право власності на 2/3 частки земельної ділянки площею 2,19 га., кадастровий номер :02:002:0359, розташованої в адміністративних межах Нестерівської сільської ради Маньківського району Черкаської області наданої ОСОБА_5 для ведення товарного сільськогосподарського виробництва на підставі Державного акта на право власності на земельну ділянку серії ЧР №090359 виданого 30 грудня 2003 року (виправлено кадастровий номер земельної ділянки, де було допущено технічну описку).

Позивачу за даним позовом, відмовлено у вчиненні нотаріальної дії (видачі свідоцтва про право на спадщину) у зв`язку з тим, що згідно рішення Маньківського районного суду Черкаської області від 17.02.2020 року у справі № 701 /1616/19 визнано право власності на 2/3 частини вказаної земельної ділянки за іншим спадкоємцем - ОСОБА_2 та державний акт серія ЧР №090359 виданого 30 грудня 2003 року Маньківським районним відділом земельних ресурсів Черкаської області на земельну ділянку площею 2,19 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована в адмінмежах Нестерівської сільської ради Маньківського району Черкаської області визнано таким що втрачений.

Таким чином, як син спадкодавця, позивач є спадкоємцем першої черги за законом, відповідно має право на оформлення у спадщину спадкового майна, однак у зв`язку з відмовою нотаріуса у вчиненні нотаріальних дій за вищевказаних обставин, що і змусило позивача звернутись з відповідним позовом до суду.

Згідно з ч. 1 ст. 187 ЦПК України, за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу.

За положеннями ч. 1 ст. 11 ЦПК України, суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Частиною 4 ст. 19 ЦПК України для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні призначене загальне позовне провадження.

Керуючись ч. 7 ст. 7, ст. 11, ч. 8 ст. 43, ст. ст. 44, 49, 53, 71, 83, 84, 85, 86, 91, 93, 95, 183, 185, 187, 189, 190-193, 196, 199, 257, ч. 2 ст. 261, ст. ст. 272, 353-355 ЦПК України, п. 8 ч. 11, 15.5 розділу ХІІІ перехідних положень ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В :

Відкрити провадження в цивільній справі №701/1204/20 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 третя особа ОСОБА_4 про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом.

Розгляд справи провести в порядку загального позовного провадження.

Почати підготовче провадження з дня постановлення цієї ухвали.

Проведення підготовчого засідання призначити на 24 грудня 2020 року о 10 годині 40 хвилин в Маньківському районному суді Черкаської області (вул. Соборна, 8, смт. Маньківка Маньківського району Черкаської області).

Роз`яснити учасникам справи право на підставі ч. 7 ст. 7 ЦПК України, звернутись до суду з клопотанням про проведення розгляду справи у закритому судовому засіданні з метою запобігання розголошенню відомостей про інтимні чи інші особисті сторони життя учасників справи.

Учасникам справи надіслати копії ухвали про відкриття провадження у справі (в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення) протягом двох днів з дня її складення у відповідності до ч. 5 ст. 272 ЦПК України.

Відповідачу та третім особам разом з копією ухвали про відкриття провадження у справі одночасно надіслати копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Встановити строк відповідачу для надіслання (надання) до суду відзиву на позовну заяву і всіх доказів, які можливо доставити до суду, що підтверджують заперечення проти позову, - протягом п`ятнадцяти днів з дня одержання копії цієї ухвали.

Зобов`язати відповідача одночасно із надісланням (наданням) відзиву до суду надіслати (надати) копії такого відзиву та доданих до нього документів позивачу, а також третім особам.

У відзиві відповідач викладає заперечення проти позову. Відзив підписується відповідачем або його представником. Відзив повинен містити: найменування (ім`я) позивача і номер справи; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові для фізичних осіб) відповідача, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку, офіційну електронну адресу та адресу електронної пошти, за наявності; у разі повного або часткового визнання позовних вимог - вимоги, які визнаються відповідачем; обставини, які визнаються відповідачем, а також правову оцінку обставин, надану позивачем, з якою відповідач погоджується; заперечення (за наявності) щодо наведених позивачем обставин та правових підстав позову, з якими відповідач не погоджується, із посиланням на відповідні докази та норми права; перелік документів та інших доказів, що додаються до відзиву, та зазначення документів і доказів, які не можуть бути подані разом із відзивом, із зазначенням причин їх неподання; заперечення (за наявності) щодо заявленого позивачем розміру судових витрат, які позивач поніс та очікує понести до закінчення розгляду справи по суті; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які відповідач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи. До відзиву додаються: докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем; документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи. До відзиву, підписаного представником відповідача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника відповідача. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідачу для надання зустрічного позову встановити строк до 24 грудня 2020 року.

Третім особам для надання суду пояснень щодо позову або відзиву та доказів встановити строк до 24 грудня 2020 року, попередивши, що у разі їх ненадання у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

У поясненнях третьої особи щодо позову або відзиву третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, викладає свої аргументи і міркування на підтримку або заперечення проти позову. Пояснення третьої особи підписуються третьою особою або її представником. До пояснень третьої особи застосовуються тотожні для відзиву правила.

Учасники справи мають право надати відповідь на пояснення третіх осіб, свої письмові пояснення щодо відповіді на відзив - до закінчення підготовчого провадження.

Роз`яснити учасникам справи їх право на поставлення в першій заяві по суті справи, що ними подається до суду, не більше десяти запитань іншому учаснику справи про обставини, що мають значення для справи. Учасник справи, якому поставлено питання позивачем, зобов`язаний надати вичерпну відповідь окремо на кожне питання по суті. На запитання до учасника справи, який є юридичною особою, відповіді надає її керівник або інша посадова особа за його дорученням. Відповіді на запитання подаються до суду учасником справи - фізичною особою, керівником або іншою посадовою особою юридичної особи у формі заяви свідка не пізніш як за п`ять днів до підготовчого засідання. Копія такої заяви свідка у той самий строк надсилається учаснику справи, який поставив письмові запитання. У заяві свідка зазначаються ім`я (прізвище, ім`я та по батькові), місце проживання (перебування) та місце роботи свідка, поштовий індекс, реєстраційний номер облікової картки платника податків свідка за його наявності або номер і серія паспорта, номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти (за наявності), відповіді на питання щодо обставин справи, про які відомо свідку, джерела обізнаності свідка щодо цих обставин, а також підтвердження свідка про обізнаність із змістом закону щодо кримінальної відповідальності за надання неправдивих показань. Якщо поставлене запитання пов`язане з наданням відповідних доказів, що підтверджують відповідні обставини, учасник справи разом з наданням заяви свідка надає копії відповідних письмових чи електронних доказів. Учасник справи має право відмовитися від надання відповіді на поставлені запитання щодо себе, членів сім`ї чи близьких родичів (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, над якою встановлено опіку чи піклування, член сім`ї або близький родич цих осіб), які можуть тягнути юридичну відповідальність для нього або таких членів сім`ї чи близьких родичів. Особа, яка відмовляється давати показання, зобов`язана повідомити причини відмови. Також учасник справи має право відмовитися від надання відповіді на поставлені запитання, якщо поставлене запитання не стосується обставин, що мають значення для справи;якщо учасником справи поставлено більше десяти запитань. За наявності підстав для відмови від відповіді учасник справи повинен повідомити про відмову іншого учасника та суд у строк для надання відповіді на запитання. Суд за клопотанням іншого учасника справи може визнати підстави для відмови відсутніми та зобов`язати учасника справи надати відповідь.

Попередити учасників справи, що будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); найменування суду, до якого вона подається; номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів); зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; підстави заяви (клопотання, заперечення); перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення); інші відомості, що вимагаються цим Кодексом. Вимога вказати в заяві по суті справи, скарзі, заяві, клопотанні або запереченні ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України стосується лише юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України. Письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником. Учасник справи має право додати до письмової заяви, клопотання проект ухвали, постановити яку він просить суд. Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Роз`яснити учасникам справи, якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї. Копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними. Докази, які не додані до позовної заяви чи до відзиву на неї, якщо інше не передбачено Цивільним процесуальним кодексом України, подаються через канцелярію суду, з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або в судовому засіданні з клопотанням про їх приєднання до матеріалів справи. Учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане відповідачем, третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. У клопотанні повинно бути зазначено: який доказ витребовується; обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу. Письмові, речові та електронні докази, які не можна доставити до суду, оглядаються за їх місцезнаходженням.

Письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення. Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника). Якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. Якщо оригінал письмового доказу не подано, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги. Документи, отримані за допомогою факсимільного чи інших аналогічних засобів зв`язку, приймаються судом до розгляду як письмові докази у випадках і в порядку, які встановлені законом або договором. Іноземний офіційний документ, що підлягає дипломатичній або консульській легалізації, може бути письмовим доказом, якщо він легалізований у встановленому порядку. Іноземні офіційні документи визнаються письмовими доказами без їх легалізації у випадках, передбачених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання.

Забезпечення доказів судом проводиться за правилами, встановленими ст. ст. 116-119 ЦПК України.

Попередити учасників справи про недопустимість зловживання процесуальними правами, шляхом подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; умисного неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі, тощо.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

У разі, якщо подання скарги, заяви, клопотання буде визнане зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.

Сторони можуть укласти мирову угоду на будь-якій стадії судового процесу.

Можливість отримати інформацію щодо справи, що розглядається, учасники справи мають на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет. Веб-адреса сторінки: https://mn.ck.сourt.gov.ua/sud2312.

Ухвала окремо від рішення суду може бути оскаржена в апеляційному порядку лише щодо порушення правил підсудності. В іншій частині заперечення на ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

До утворення апеляційних судів в апеляційних округах, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня одержання копії цієї ухвали шляхом подання апеляційної скарги через Маньківський районний суд Черкаської області до Черкаського апеляційного суду у межах територіальної юрисдикції яких перебуває місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується.

Суддя В. Л. Маренюк