Провадження № 2-о/760/407/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 грудня 2020 року суддя Солом`янського районного суду м. Києва Букіна О.М., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 , заінтересована особа: приватний нотаріус Васильківського міського нотаріального округу Київської області Семенець Олександр Анатолійович, про встановлення факту, що має юридичне значення,-

В С Т А Н О В И В:

Заявник звернувся до суду з вказаною заявою в якій просить суд встановити юридичний факт, що померлою ОСОБА_2 при житті було складено заповіт на ім`я ОСОБА_1 , та який було засвідчено виконавчим комітетом Рославичівської сільської ради Васильківського району 19.09.2005 року та зареєстровано в реєстрі за № 39.

При вирішенні питання про відкриття провадження в справі суд приходить до висновку, що останню слід залишити без руху виходячи із наступного.

За змістом ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. А згідно частини 4 цієї статті справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб.

Водночас, Верховний Суд України у своєму листі від 01.01.2012 року вказує на те, що сторонами у справах окремого провадження є заявники, заінтересовані особи, які є спеціальними суб`єктами цього виду провадження. При визначенні кола заінтересованих осіб у встановленні факту слід враховувати їх юридичний інтерес, а саме: тоді, коли факти, що підлягають встановленню, можуть вплинути на їх права та обов`язки; якщо це організації та установи, в яких заявник буде реалізовувати рішення про встановлення факту.

Як встановлено судом, заявником не в повному обсязі визначено коло заінтересованих осіб, які мають брати участь у справі, рішення щодо яких може вплинути на їх права та обов`язки шляхом його реалізації, зокрема, виконавчий комітет Рославичівської сільської ради Васильківського району Київської області.

Відповідно до ч.1 ст. 318 ЦПК України у заяві про встановлення факту повинно бути зазначено:

1) який факт заявник просить встановити та з якою метою;

2) причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт;

3) докази, що підтверджують факт.

Розділом ІV та ст. 318 ЦПК України не визначено, яка за формою та змістом має бути заява про встановлення факту.

Єдиною статтею ЦПК України, яка визначає форму та зміст позовної заяви є стаття 175 ЦПК України, яка визначає форму та зміст позовної заяви.

Оскільки в розділі ІV ЦПК України не визначено форму та зміст заяви, слід застосувати аналогію права на підставі ч. 9 ст. 10 ЦПК України, де передбачено наступне: якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Відповідно до чинного законодавства України заява є процесуальним документом, який повинен містити в собі: - найменування позивача і відповідача, їх місце проживання або знаходження, поштовий індекс, номер засобів зв`язку, якщо такий відомий; - зміст позовних вимог; - чіткий виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги із зазначенням фактів та посиланням на докази, що підтверджують кожну обставину або наявність підстав для звільнення від доказування.

Відповідно до вимог ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Так, в порушення вимог п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України заявником не викладено обставини, якими обґрунтовує свої вимоги, зокрема не вказано де і ким було заведено спадкову справу після смерті ОСОБА_2 , чи є інші особи, які звернулися із заявами про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 .

Таким чином заявнику необхідно повно визначити коло заінтересованих осіб у справі, зазначити чи було заведено спадкову справу після смерті ОСОБА_2 , якщо так, то ким заведено, вказати чи є інші особи, які звернулися із заявами про прийняття спадщини та надати докази в підтвердження даних обставин.

Відповідно до ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху та строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Керуючись ст.ст.10, 175, 185, 294, 318 ЦПК України, суддя,-

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: приватний нотаріус Васильківського міського нотаріального округу Київської області Семенець Олександр Анатолійович, про встановлення факту, що має юридичне значення, залишити без руху, надавши заявнику строк для усунення недоліків, шляхом подання нової заяви з додатками відповідно до кількості сторін у справі, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: О.М.Букіна