справа №619/3296/20
провадження №2-п/619/30/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 грудня 2020 року Дергачівський районний суд Харківської області

в складі: головуючого судді- Остропілець Є.Р.,

при секретарі Суржкової В.В.,

позивача - ОСОБА_1 ,

представник позивача - ОСОБА_2 ,

представника відповідача - ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_4 про перегляд заочного рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 17.09.2020,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Дергачівського районного суду Харківської області розглядалась

цивільна справа №619/3296/20 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , Дергачівської державної нотаріальної контори Харківської області «Про визнання поважною причину пропуску строку для прийняття спадщини спадкоємцем за заповітом та визначення додаткового строку для прийняття спадщини».

Заочним рішенням Дергачівського районного суду Харківської області від 17.09.2020 року позов ОСОБА_1 задоволено.

Визнано поважною причину пропуску ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Визначено ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, яка відкрилась після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю 3/три/ місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

07.10.2020 до Дергачівського районного суду Харківської області звернувся представник відповідача ОСОБА_4 ОСОБА_3 з заявою про перегляд заочного рішення.

У своїй заяві вказує, що при оголошенні заочного рішення суду відповідач присутній не був. 03.09.2020 ОСОБА_4 разом із своїм представником, подала позов до ОСОБА_1 про визнання заповіту недійсним через його нікчемність.

Дана справа перебуває на розгляді у судді Дергачівського районного суду Харківської області Калмикової Л.К. за №619/3934/20 провадження №2/619/184/20. У зв`язку із цим ОСОБА_4 було подано заяву до Дергачівського районного суду через систему електронного суду про зупинення розгляду справи, однак заочне рішення було все ж таки винесено. Оскільки вищезазначені обставини мають істотне значення для правильного вирішення справи, заочне рішення має бути скасовано.

У судовому засіданні позивач по справі ОСОБА_1 заперечував проти задоволення заяви про перегляд заочного рішення.

У судовому засіданні представник позивача ОСОБА_2 просила відмовити у перегляді заочного рішення.

Представник відповідача ОСОБА_3 наполягав на задоволенні заяви.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає заяву такою, що не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Заочним рішенням Дергачівського районного суду Харківської області від 17.09.2020 року позов ОСОБА_1 задоволено.

Визнано поважною причину пропуску ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Визначено ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, яка відкрилась після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю 3/три/ місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

07.10.2020 до Дергачівського районного суду Харківської області звернувся представник відповідача ОСОБА_4 ОСОБА_3 з заявою про перегляд заочного рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 17 вересня 2020 року.

Відповідно рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України», в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінку сторін, предмету спору. Нездатність суду об`єктивно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

Судом взято до уваги, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення та те, що кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у справі за його участю, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Суд зазначає, що у судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_3 підтвердив факт того, що відповідач був повідомлений про дату, час та місце розгляду справи належним чином, однак в судове засідання призначене на 17.09.2020, не з`явився.

Відповідно до ч.1 ст.288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Використання законодавцем в конструкції коментованої ст.288 ЦПК України сполучника «і» дозволяє зробити висновок, що для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

Заявником до заяви про перегляд заочного рішення суду не надано нових доказів, що мають істотне значення для правильного вирішення справи та які не були досліджені судом при ухваленні заочного рішення суду, виходячи із вищевикладеного, суд не вбачає законних підстав для задоволення заяви про перегляд заочного рішення.

Суд звертає увагу, що будь-яких клопотань про перенесення судового засідання, про зупинення провадження по справі до канцелярії суду від представника відповідача не надходило.

Відповідно до п.4 ст.287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Відповідно до ч. 3 ст. 287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: залишити заяву без задоволення; скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Отже, враховуючи зазначену норму закону та вище викладені обставини, якими спростовано доводи представника відповідача у заяві про перегляд заочного рішення, суд вважає, що дана заява повинна бути залишена без задоволення, так як відповідачем не доведено обставини, які є підставою для скасування заочного рішення та призначення справи до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Керуючись ст.ст. 247, 285-288, 353-354 ЦПК України суд, -

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_4 про перегляд заочного рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 17.09.2020 залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст рішення складено 18 грудня 2020 року.

Суддя Є. Р. Остропілець