справа №619/4947/20
провадження №2-во/619/28/20
УХВАЛА

іменем України

01 грудня 2020 року м. Дергачі

Дергачівський районний суд Харківської області

в складі: головуючого судді - Кононихіної Н.Ю.

за участю секретаря судового засідання - Мєщан І.О.,

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Дергачі заяву ОСОБА_1 про виправлення описки у судовому рішенні від 30 січня 1967 року по цивільній справі № 2-32 за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності на 53/100 частини домоволодіння,

встановив:

Рішенням народного суду Дергачівського району Харківської області від 30 січня 1967 року, справа № 2-32 за ОСОБА_2 визнано право власності на Ѕ частину домоволодіння, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 .

20 листопада 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про виправлення описки в вищезазначеному рішенні. В обґрунтування заяви вказує, що 30 січня 1967 року та 10 серпня 1967 року народним судом Дергачівського району Харківської області були винесенні рішення по цивільним справам № 2-32 та № 8-957 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності на частку житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами. За рішенням суду від 30 січня 1967 року (як вказано в описовій частині рішення від 10 серпня 1967 року) домоволодіння розташоване в АДРЕСА_2 ) визнано за правом власності по Ѕ за кожним із сторін. Але таке формулювання відсутнє в резолютивній частині рішення від 30 січня 1967 року, тобто відсутнє речення про визнання права власності на Ѕ частину домоволодіння за ОСОБА_3 . Просить винести ухвалу про виправлення описки в резолютивній частині рішення народного суду Дергачівського району Харківської області від 30 січня 1967 року, а саме: визнати право власності на домоволодіння, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 по Ѕ частини за кожним із сторін ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Відповідно до вимог ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Відповідно до ч.2 ст. 269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Розглянувши заяву про виправлення описки та матеріали справи суд вважає, що заява не підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

Описками є помилки, зумовлені неправильним написанням слів, але не всіх, а лише тих, які мають істотний характер і можуть ускладнювати його розуміння чи виконання судового рішення. Під загальним поняттям описка розуміється неправильне написання слів. Що ж стосується цивільного провадження, то законодавець надав право суду за власною ініціативою або за заявою учасника справи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні. При цьому такі описки мають бути такими, що призводять до неправильного сприйняття або розуміння судового рішення. Вирішуючи питання про виправлення описок, допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номера і дати документа, прізвища особи тощо) або які мають технічний характер.

Згідно рішення народного суду Дергачівського району Харківської області від 30 січня 1967 року, справа № 2-32 за ОСОБА_2 визнано право власності на Ѕ частину домоволодіння, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 .

Заявником не надано до суду жодного належного та допустимого доказу на підтвердження заявлених вимог в заяві про виправлення описки.

Судова справа № 2-32 за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності на 53/100 частини домоволодіння знищена, що позбавляє суд можливості дослідити вимоги позивача, які були заявлені при зверненні до суду, та підлягали вирішенню при розгляді справи по суті.

Пленум Верховного Суду України у п. 19 своєї постанови №14 від 18.12.2009 «Про судове рішення у цивільній справі» роз`яснив судам, що вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Проте якщо неправильне визначення стягнутої суми було наслідком, наприклад, застосування закону, який не підлягав застосуванню, то підстав для виправлення арифметичних помилок немає. Питання про внесення виправлень може бути вирішено судом, що ухвалив рішення, як із власної ініціативи, так і за заявою осіб, які беруть участь у справі, і незалежно від того, чи виконано рішення, але в межах установленого законом строку, протягом якого воно може бути пред`явлено до примусового виконання. Внесення виправлень у судове рішення, яке не підлягає примусовому виконанню, строком не обмежено. Після внесення виправлень чи арифметичних помилок текст рішення змінювати не можна, проте у виконавчому листі наводяться формулювання резолютивної частини рішення в тій редакції, яку воно отримало у зв`язку з постановленням відповідної ухвали.

Вивчивши письмові матеріали заяви, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні заяви про виправлення описки в рішенні Дергачівського районного суду Харківської області від 30 січня 1967 року по справі № 2-32 за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності на 53/100 частини домоволодіння, оскільки це призведе до зміни змісту судового рішення, що суперечить нормам чинного законодавства, та зі змісту прийнятого рішення не вбачається, що судом допущено описку в тексі судового рішення у розумінні статті 269 ЦПК України, а тому правові підстави для задоволення заяви про виправлення описки - відсутні.

За таких обставин, суд вважає, що в задоволенні заяви про виправлення описки в судовому рішенні слід відмовити.

Ухвали суду, які оформлюються окремим процесуальним документом, постановляються в нарачій кімнаті. Ухвали суду, постановлені окремим процесуальним документом, підписуються суддею і приєднуються до справи.

Відповідно до п. 19 ч. 1 ст. 353 ЦПК України окремо від рішення суду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції щодо внесення або відмови у внесенні виправлень у рішення.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 258-261, 269, 353 ч. 1 п. 19, пунктом 15.5 ч.1 Перехідних положень Розділу ХІІІ ЦПК України ЦПК України, суд

постановив:

Відмовити у задоволенні заяви про виправлення описки у рішенні Дергачівського районного суду Харківської області від 30 січня 1967 року по справі № 2-32 за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності на 53/100 частини домоволодіння.

Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через Дергачівський районний суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги особою, яка її оскаржує, протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручені у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Н. Ю. Кононихіна