ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 грудня 2020 року м. Херсон

Номер справи: 766/4461/18

Номер провадження: 22-ц/819/1374/20

Херсонський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого (суддя-доповідач) Приходько Л.А.,

суддів: Базіль Л.В.,

Бездрабко В.О.,

секретар Дундич А.О.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - Державне підприємство «СЕТАМ» Міністерства юстиції України,

відповідач - Корабельний відділ державної виконавчої служби у м. Херсоні Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса),

відповідач - Акціонерне товариство «Альфа-Банк»,

третя особа - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Херсоні цивільну справу за апеляційною скаргою адвоката Загоруйко Геннадія Анатолійовича, діючого в інтересах ОСОБА_1 , на рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 20 липня 2020 року у складі головуючого судді Прохоренко В.В.,

встановив:

У березні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Державного підприємства «СЕТАМ» Міністерства юстиції України, Корабельного відділу державної виконавчої служби у м. Херсоні Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса), треті особи: Публічне акціонерне товариство «Укрсоцбанк», ОСОБА_2 , про визнання електронних торгів недійсними та застосування наслідків недійсності правочину у вигляді двосторонньої реституції.

Обгрунтовуючи позовні вимоги зазначив, що на виконанні Корабельного РВ ДВС ГТУЮ у Херсонській області знаходиться виконавче провадження №50851577 з примусового виконання рішення Комсомольського районного суду м. Херсона від 03 червня 2015 року про стягнення з ОСОБА_2 на корись ПАТ «Укрсоцбанк» заборгованості за кредитом в сумі 168 295,18грн.

В межах виконавчого провадження 20 вересня 2016 року державним виконавцем здійснено опис та арешт майна боржника, що є предметом іпотеки за іпотечним договором, а саме, трикімнатної квартири загальною площею 79,2кв.м., за адресою: АДРЕСА_1 .

11 вересня 2017 року ДП «СЕТАМ» було проведено електронні торги, лот №233488 з реалізації майна боржника предмета іпотеки - трикімнатної квартири загальною площею 79,28кв.м, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 за 485 400,80грн, переможцем у відповідності до протоколу № 284401 ДП «СЕТАМ» став ОСОБА_1 за лотом № 233488 з підстав найвищої цінової пропозиції.

13 вересня 2017 року підписаний переможцем торгів протокол № 284401 від 11 вересня 2017 року було направлено до ДП «СЕТАМ», що підтверджується поштовим повідомленням ХД ПАТ «Укрпошта» № 5191.

За даним протоколом різницю від вартості придбаного майна 485400,80грн. та гарантійного внеску в сумі 24 270,04грн. було сплачено переможцем торгів ОСОБА_1 на рахунок Корабельного РВ ДВС м. Херсона в сумі 461130,76грн.

Станом на 03 листопада 2017 року переможець торгів ОСОБА_1 за лотом №233488 не мав можливості отримати свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, з причин не надсилання організатору торгів акту про проведені електронні торги, складеного Корабельним РВ ДВС м. Херсона ГТУЮ у Херсонській області за результатами отримання грошових коштів за проведеними електронними торгами майна боржника за ВП № 50851577. У зв`язку з чим 03 листопада 2017 року переможець торгів був змушений звернутися зі скаргою до Корабельного РВ ДВС, оскільки за повідомлення ДП «СЕТАМ» акт про проведення електронних торгів за лотом №264401 організатору торгів державний виконавець Корабельного ДВС не надсилав.

Окрім того, за інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно за № 100961213 від 15 грудня 2017року стало відомо, що на трикімнатну квартиру АДРЕСА_2 накладено заборону та іпотеку за іпотечним договором, посвідченим приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Воєводіною Н.М. 19 травня 2006 року за реєстровим № 898. Однак в розділі Відомостей про право власності в інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно за боржником ОСОБА_2 зареєстровано право власності на домоволодіння в буд. АДРЕСА_3 , що зареєстровано 05 жовтня 2006 року за свідоцтвом про право власності серія НОМЕР_1 від 03 жовтня 2006 року на підставі рішення Комсомольської районної ради за №107 від 14 липня 2006 року, що свідчить про відсутність предмету даного правочину.

Посилаючись на норми ст.ст.638, 650-652, 655-657, 663, 203, 216ЦК України позивач просив визнати недійсними електронні торги проведені 11 вересня 2017 року ДП «СЕТАМ» Міністерства юстиції України за лотом № 233488 з реалізації предмету іпотеки ПАТ «Укрсоцбанк» - трикімнатної квартири загальною площею 79,2кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 за ціною 485400,80грн. за наслідком чого застосувати наслідки недійсності правочину (за протоколом електронних торгів №284401 ДП «СЕТАМ» від 11 вересня 2017 року за лотом №233488) у вигляді двосторонньої реституції, передбачену ч.1 ст.216 ЦК України, а саме, зобов`язати ДП «СЕТАМ» Міністерства юстиції України повернути отриманні грошові кошти в сумі 24270,04грн.; зобов`язати Корабельний відділ державної виконавчої служби м. Херсона Головного територіального управління юстиції у Херсонській області повернути отримані грошові кошти в сумі 461 4130,76грн., а також стягнути з відповідачів судові витрати. Також, позивач просив поновити строк оскарження електронних торгів, оскільки пропуск строку звернення до суду є поважним, враховуючи, що позивач з 08 грудня 2017року по 15 грудня 2017року знаходився у м. Києві, що підтверджується документами ПАТ «Укрзалізниці», в подальшому з 16 грудня 2017року по 16 березня 2018року цивільна справа № 766/22383/17 знаходилася на розгляді Херсонського міського суду Херсонської області за результатами розгляду, якої позов було повернуто позивачу.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 12 березня 2020 року залучено до участі у справі в якості співвідповідача правонаступника АТ «Укрсоцбанк» Акціонерне товариство «Альфа Банк», виключивши при цьому його з кола третіх осіб.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 12 травня 2020 року задоволено заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову та накладено арешт на грошові кошти в сумі 247386,50грн., що знаходяться на депозитному рахунку Корабельного РВ ДВС у м. Херсоні Південного міжрегіонального управління юстиції(м. Одеса), призначення платежу кошти за придбання на СЕТАМ протокол № 284401 від 11 вересня 2017року лот № 233488.

Рішенням Херсонського міського суду Херсонської області від 20липня 2020 року поновлено ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого діє ОСОБА_3 ,строк звернення до суду.

У задоволенні позову ОСОБА_1 , від імені якого діє ОСОБА_3 відмовлено.

Заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 12 травня 2020 року скасовано.

Знято арешт на грошові кошти в сумі 247386,50грн., що знаходяться на депозитному рахунку Корабельного РВ ДВС у м. Херсоні Південного міжрегіонального управління юстиції (м. Одеса).

Заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання рішенням суду законної сили

Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що при проведенні електронних торгів з реалізації предмета іпотеки ДП «СЕТАМ» діяло в межах чинного законодавства та у відповідності до Порядку реалізації арештованого майна, у зв`язку з чим відсутні правові підстави для визнання правочину недійсним і як, наслідок для застосування двосторонньої реституції. Не направлення державним виконавцем, всупереч вимог Порядку та статті 47 Закону України «Про іпотеку» на адресу організатора торгів ДП «СЕТАМ» акту про реалізацію предмета іпотеки, унеможливило його видачу організатором переможцю торгів ОСОБА_1 і отримання покупцем свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів. Проте позивач не скористався своїм правом на звернення до адміністративного суду з приводу не видання державним виконавцем акту про реалізацію предмета іпотеки.

Не погоджуючись з зазначеним рішенням суду адвокат Загоруйко Г.А., діючи від імені та в інтересах ОСОБА_1 , подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та постановити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги ОСОБА_1 у повному обсязі, посилаючись на те, що рішення суду прийняте без повного, всебічного та об`єктивного дослідження всіх обставин справи, без належної оцінки доказів по справі та з порушенням норм процесуального і матеріального права.

У письмовому відзиві на апеляційну скаргу представник ДП «СЕТАМ» Юшко Д.О. зазначив, що на його думку рішення суду є законним та обґрунтованим, доводи апеляційної скарги є безпідставними, а тому просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду без змін.

Інші учасники справи правом на подання відзиву на апеляційну скаргу не скористалися.

Під час розгляду справи представник ОСОБА_1 адвокат Загоруйко Г.А. апеляційну скаргу підтримав за обставинами викладеними у скарзі. Просив рішення суду скасувати та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

Інші учасники справи будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи в судове засідання не з`явились.

Представник ДП «СЕТАМ» Юшко Д.О. у відзиві на апеляційну скаргу просив розгляд справи проводити без участі представника товариства.

Представник ОСОБА_2 у клопотанні від 10 грудня 2020 року просив справу розглядати у відсутність третьої особи та її представника.

Заслухавши доповідача, учасників справи, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах, визначених ст. 367 ЦПК України, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з огляду на таке.

Предметом позовних вимог у даному спорі є визнання електронних торгів недійсними та застосування наслідків недійсності правочину.

У частинах 1, 2 статті 61 Закону України «Про виконавче провадження» встановлено, що реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного в частині 8 статті 56 цього закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною. Порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції.

Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Мін`юсту від 29.09.2016 №2831/5, визначено, що електронні торги це продаж майна за допомогою функціоналу центральної бази даних системи електронних торгів, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну.

Відповідно до правового висновку, висловленого Великою Палатою Верховного Суду у постановах від 21 листопада 2018 року у справі №465/650/16-ц та від 23 січня 2019 року у справі №522/10127/14-ц, правова природа процедури реалізації майна на прилюдних торгах полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів. Ураховуючи особливості, передбачені законодавством, щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів - це оформлення договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто правочин.

Згідно із частиною 1 статті 650 ЦК України особливості укладення договорів на біржах, аукціонах, конкурсах тощо встановлюються відповідними актами цивільного законодавства.

За договором купівлі-продажу, одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму (частина 1 статті 655 ЦК).

У частині 4 статті 656 ЦК України встановлено, що до договору купівлі-продажу на біржах, конкурсах, аукціонах (публічних торгах), договору купівлі-продажу валютних цінностей та цінних паперів застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їх суті.

Наведене узгоджується з нормами частини 4 статті 656 ЦК України, за якою до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їх суті.

Таким чином, правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів.

Як вбачається зі змісту позовних вимог позивач, ОСОБА_1 , просить визнати електронні торги недійсними та застосувати наслідки недійсності даного правочину не з підстав порушення процедури та порядку проведення електронних торгів, а з підстав не оформлення результатів прилюдних торгів відповідно до норм чинного законодавства.

Порядок оформлення результатів прилюдних торгів визначений статтею 47 Закону України «Про іпотеку», згідно положень якої, в редакції чинній на час проведення електронних торгів, організатор прилюдних торгів протягом трьох днів з дня підписання переможцем прилюдних торгів протоколу надсилає відповідний протокол державному виконавцю, приватному виконавцю, а також інші документи, що підтверджують реалізацію предмета іпотеки відповідно до цього Закону. На вимогу державного виконавця, приватного виконавця для перевірки дотримання порядку проведення прилюдних торгів організатор прилюдних торгів зобов`язаний подати державному виконавцю, приватному виконавцю повну та достовірну інформацію і документи, що стосуються організації та проведення торгів(частина 1).

Протягом п`яти робочих днів з дня надходження коштів від реалізації предмета іпотеки державний виконавець, приватний виконавець складає акт про реалізацію предмета іпотеки, в якому зазначаються: назва виконавчого документа, на підставі якого здійснено реалізацію предмета іпотеки, його номер та дата видачі, найменування органу (посадової особи), який видав документ; відомості про іпотекодержателя та іпотекодавця; стисла характеристика та місцезнаходження предмета іпотеки; назва організатора прилюдних торгів, який проводив прилюдні торги, дата та місце їх проведення; відомості про покупця; початкова ціна предмета іпотеки та ціна продажу; сума коштів, перерахована за придбаний предмет іпотеки, включаючи гарантійний платіж, та дати їх перерахування; відомості про те, що прилюдні торги відбулися з дотриманням вимог цього Закону(частина 2).

Акт про реалізацію предмета іпотеки підписується державним виконавцем, затверджується начальником відповідного органу державної виконавчої служби, скріплюється печаткою цього органу або підписується приватним виконавцем, скріплюється його печаткою та не пізніше наступного дня надсилається до організатора прилюдних торгів, який проводив прилюдні торги(частина 3).

Державний виконавець, приватний виконавець не може відмовити у видачі акта про реалізацію предмета іпотеки, якщо така реалізація здійснювалася відповідно до вимог цього Закону. У разі відмови видати акт про реалізацію предмета іпотеки державний виконавець, приватний виконавець повинен протягом п`яти робочих днів з дня закінчення строку, встановленого частиною другою цієї статті, повідомити про це організатора прилюдних торгів, іпотекодержателя, іпотекодавця та покупця. Повідомлення, що містить підстави для відмови у видачі акта про реалізацію предмета іпотеки, підписується державним виконавцем і начальником відповідного органу державної виконавчої служби та скріплюється печаткою цього органу або підписується приватним виконавцем та скріплюється його печаткою. Відмова державного виконавця, приватного виконавця видати акт про реалізацію предмета іпотеки може бути оскаржена відповідно до законодавства(частина 4).

На підставі акта про реалізацію предмета іпотеки нотаріус видає покупцеві свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів(частина 5).

Протягом п`яти робочих днів з дня надходження від державного виконавця, приватного виконавця акта про реалізацію предмета іпотеки організатор проведення прилюдних торгів видає цей акт покупцеві, нотаріально засвідчені копії акта надсилає іпотекодержателю та іпотекодавцю (частина 6).

Згідно з пункту 1 розділу X Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України 29 вересня 2016 року №2831/5(в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин), на підставі копії протоколу переможець електронних торгів протягом десяти банківських днів з дня визначення його переможцем здійснює розрахунки за придбане на електронних торгах майно в такому порядку: зазначена в протоколі електронних торгів сума коштів, яка дорівнює різниці між ціною продажу придбаного лота і сумою винагороди Організатору за цим лотом, перераховується переможцем на рахунок відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця); сума гарантійного внеску, зарахованого на рахунок Організатора, визнається частиною оплати переможцем придбаного ним на електронних торгах майна і залишається Організатору в рахунок оплати наданих ним послуг з проведення електронних торгів; різниця між сумою гарантійного внеску та сумою винагороди Організатору перераховується переможцем на рахунок Організатора у разі, якщо майно реалізовано за ціною, вищою від стартової.

Після повного розрахунку переможця за придбане майно(у тому числі сплати винагороди організатору) на підставі протоколу про проведення електронних торгів та платіжного документу, що підтверджує сплату додаткової винагороди організатору (у випадках, якщо майно реалізувалося за ціною вищою стартової) виконавець протягом п`яти робочих днів складає акт про проведені електронні торги. Державний виконавець додатково затверджує акт про проведені електроні торги у начальника відділу, якому він безпосередньо підпорядкований (пункт 4 розділу Х Порядку).

В акті про проведені електронні торги зазначається така інформація: ким, коли і де проводилися електронні торги; стисла характеристика реалізованого майна; прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - переможця електронних торгів, серія та номер документа, що посвідчує її особу, місце проживання (якщо переможцем електронних торгів є юридична особа, зазначаються її найменування, місцезнаходження та код за ЄДРПОУ); сума, унесена переможцем електронних торгів за придбане майно; прізвище, ім`я та по батькові фізособи (найменування юридичної особи) - боржника, її місце проживання (місцезнаходження); дані про правовстановчі документи, що підтверджують право власності боржника на майно (пункт 5 розділу X Порядку).

Затверджений начальником відділу державної виконавчої служби акт виконавець видає або надсилає переможцеві електронних торгів не пізніше наступного дня з дня його затвердження. Копія акту надсилається стягувачу, боржнику та через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби організатору (пункт 6 розділу Х Порядку).

Відповідно до пункту 8 розділу Х Порядку реалізації арештованого майна акт про проведені електроні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, у випадках, передбачених законодавством. У випадку придбання нерухомого майна документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, є свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, яке видається нотаріусом на підставі акту про проведені електронні торги.

З матеріалів справи вбачається, що 11 вересня 2017 року ДП «СЕТАМ» проведено електронні торги для реалізації предмета іпотеки, а саме - квартири АДРЕСА_4 (лот №233488), переможцем яких став ОСОБА_1 , придбавши майно за 485 400.80 грн., що підтверджується протокол проведення електронних торгів № 284401.

У строк вказаний у протоколі проведення електронних торгів № 284401 (до 25 вересня 2017 року) ОСОБА_1 внесено на рахунок Корабельного районного відділу ДВС м. Херсона суму належну до сплати, зазначену у протоколі, а саме 461130.76грн., що підтверджується копією квитанції від 19 вересня 2017 року.

Як вбачається із заяви представника Корабельного районного ВДВС у м. Херсоні Південного міжрегіонального управління юстиції (м.Одеса), старшого державного виконавця Фінічук Є.А., зі сплачених ОСОБА_1 перераховано: 168 295.18грн. на виконання за виконавчим документом стягувачу ПАТ «Укрсоцбанк» - сума примусово стягненого боргу; 16 829.51грн. утримано на користь держави - виконавчий збір; 500.00грн на користь держави - витрати виконавчого провадження; 841.48грн. на виконання за виконавчим документом стягувачу ПАТ «Укрсоцбанк» - сума стягненого судового збору; 84.14грн. утримано на користь держави - виконавчий збір; 193.95грн. на користь держави - витрати виконавчого провадження. Залишок грошових коштів в сумі 274 386.50грн. залишилися на депозитному рахунку ДВС.

Відомості про те, що у строки визначені статтею 47 Закону України «Про іпотеку» та розділом Х Порядку державним виконавцем був оформлений акт про реалізацію предмета іпотеки та надісланий до організатора прилюдних торгів, який проводив прилюдні торги в матеріалах справи відсутні.

Факт не надсилання акту організатору торгів підтверджений представником ДП «СЕТАМ» у відзивах на позовну заяву та апеляційну скаргу.

В порушення вимог пункту 6 розділу Х Порядку затверджений начальником відділу державної виконавчої служби акт виконавець переможцеві електронних торгів не видавав, копії акту стягувачу, боржнику та через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби організатору торгів не надсилав.

Також матеріали справи не містять будь-яких відомостей щодо відмови державного виконавця у видачі акта про реалізацію предмета іпотеки вчиненої відповідно до вимог частини 4 статті 37 Закону України «Про іпотеку».

За змістом статті 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема договори та інші правочини, інші юридичні факти.

Згідно із частиною першою статті 202 ЦК України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Частиною четвертою статті 203 ЦК України передбачено, що правочин має вчинятися у формі, встановленій законом.

За правилами частини першої статті 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

Договір, що підлягає нотаріальному посвідченню, відповідно до частини 3 статті 640 ЦК України, є укладеним з дня такого посвідчення.

Відповідно до статті 567 ЦК України договір купівлі-продажу земельної ділянки, єдиного майнового комплексу, житлового будинку (квартири) або іншого нерухомого майна укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню, крім договорів купівлі-продажу майна, що перебуває в податковій заставі.

Нормативними актами, що регулюють порядок проведення електронних торгів, зокрема статтею 37 Закону України «Про іпотеку», розділом Х Порядку реалізації арештованого майна, визначено, що у випадку придбання на електронних торгах нерухомого майна документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, є свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, яке видається нотаріусом на підставі акту про проведені електронні торги.

Тобто законодавством визначена форма договору купівлі-продажу нерухомого майна придбаного за результатами електронних торгів, а саме свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, яке видається нотаріусом на підставі акту про проведені електронні торги.

Отже у разі відсутності акту державного виконавця про проведені електроні торги, і як наслідок невидача нотаріусом свідоцтва про придбання нерухомого майна, такий договір є неукладеним, тобто таким, що не відбувся.

У справі, що розглядається, позивач звернувся з вимогою про визнання недійсними електронних торгів, посилаюсь на не видання державним виконавцем акту про проведені електроні торги.

Судом встановлено, що акт про проведені електроні торги державним виконавцем, ні організатору ні переможцю, у строки та порядку встановленому законом, не надавався, що унеможливило отримання переможцем у нотаріуса свідоцтва про придбання нерухомого майна.

Тобто договір купівлі-продажу нерухомого майна у формі встановленої законом, шляхом складання державним виконавцем акту за результатами проведення електроних торгів, у встановленому законом порядку оформлений не був, та нотаріально, шляхом видачі свідоцтва про придбання нерухомого майна, посвідчений не був, а тому не може вважатися укладеним.

Правочин, який не вчинено (договір, який не укладено), не може бути визнаний недійсним.

Як вбачається зі змісту позовних вимог позивач просив застосувати наслідки недійсності правочину, зобов`язавши відповідачів, ДП «СЕТАМ» та Корабельний районний ВДВС у м. Херсоні Південного міжрегіонального управління юстиції (м. Одеса) повернути йому отримані за результатами електронних торгів грошові кошти.

Оскільки наслідки недійсності правочину не застосовуються до правочину, який не вчинено, ефективним способом захисту права, яке позивач як власник грошових коштів, вважає порушеним є заявлення вимоги про повернення безпідставно набутого майна, в порядку визначеному главою 83 ЦК України.

Згідно частини 1 статті 376 ЦПК України, підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

З огляду на викладене, оцінюючи досліджені докази у їх сукупності, колегія суддів, відповідно до положень статті 376 ЦПК України, вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, а рішення суду слід скасувати і ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог з підстав викладених в мотивувальній частині цієї постанови.

Відповідно до вимог частин 9 і 10 статті 158 ЦПК України у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням.

Оскільки, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про відмову в задоволення позову в повному обсязі, заходи забезпечення позову, що були вжиті ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 12 травня 2020 року підлягають скасуванню.

Відповідно до статті 382 ЦПК України у випадку скасування або зміни судового рішення постанова суду апеляційної інстанції складається, зокрема, з нового розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з розглядом справи у суді першої інстанції; розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції.

Відповідно до частини тринадцятої статті 141 ЦПК України якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог (частина перша цієї ж статті).

Враховуючи висновок колегії суддів про скасування рішення суду першої інстанції та ухвалення нового рішення, яким у задоволені позову відмовлено судові витрати, понесені у зв`язку з переглядом справи в суді апеляційної інстанції, покладаються на скаржника.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 376, 382 ЦПК України, суд

постановив:

Апеляційну скаргу адвоката Загоруйко Геннадія Анатолійовича, діючого в інтересах ОСОБА_1 , задовольнити частково.

Рішення Херсонського міського суд Херсонської області від 20 липня 2020 року скасувати і ухвалити нове рішення, яким у задоволені позовних вимог ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого діє ОСОБА_3 , до Корабельного відділу державної виконавчої служби у м. Херсоні Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), Акціонерного товариства «Альфа-Банк», третя особа: ОСОБА_2 про визнання електронних торгів недійсними та застосування наслідків недійсності правочину у вигляді двосторонньої реституції відмовити з підстав зазначених в мотивувальній частині цієї постанови.

Заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 12 травня 2020 року скасувати.

Зняти арешт на грошові кошти в сумі 247386,50грн., що знаходяться на депозитному рахунку Корабельного РВ ДВС у м. Херсоні Південного міжрегіонального управління юстиції(м. Одеса),(IBAN:UA070 ДКСУ в м. Києві, МФО 820172, ЄРДПОУ 34906677, призначення платежу кошти за придбання на СЕТАМ протокол № 284401 від 11.09.2017року лот № 233488, ЄДРВП № 53899375, переможець учасник 4).

Заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання рішенням суду законної сили.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення до Верховного Суду шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Повний текст постанови складений 17 грудня 2020 року.

Головуючий Л.А. Приходько

Судді: Л.В. Базіль

В.О. Бездрабко