КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

16 березня 2020 року м. Київ

Унікальний номер справи 752/17071/17

Київський апеляційний суд у складі судді Шахової О.В. розглянувши заяву представника позивача ОСОБА_1 - Грищенка Олександра Миколайовича про відвід головуючої судді Суханової Є.М.

у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_3 на рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 10 квітня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Гембарської Світлани Іванівни, державного реєстратора КП «Київжитлоспецексплуатація» Рисак Олени Олександрівни, Пилипчук Вікторії Анатоліївни про визнання протиправним та скасування рішення державного реєстратора про реєстрацію прав та їх обтяжень, виключення з реєстру речових прав на нерухоме майно реєстраційного запису,-

В С Т А Н О В И В :

27.05.2019 до Київського апеляційного суду надійшла апеляційна скарга ОСОБА_3 на рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 10 квітня 2019 року.

Протоколом автоматичного розподілу судової справи між суддями щодо розгляду зазначеної апеляційної скарги визначено суддю-доповідача Суханову Є.М., судді, які входять до складу колегії: Кулікова С.В., Ігнатченко Н.В.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16 січня 2020 року справу передано на розгляду судді-доповідачу Сухановій Є.М., судд, які входять до складу колегії: Березовенко Р.В., Ігнатченко Н.В.

11 березня 2020 року через канцелярію Київського апеляційного суду представником позивача ОСОБА_1 - адвокатом Грищенком О.М. подано заяву про відвід головуючої судді Сухванової Є.М.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 11 березня 2020 року заяву представника позивача Грищенка О.М. про відвід судді-доповідача Київського апеляційного суду Суханової Є.М. визнано необґрунтованою, провадження у справі зупинено до вирішення питання про відвід судді.

Згідно протоколу автоматичного розподілу судової справи між суддями від 13 березня 2020 року для розгляду питання про відвід визначено суддю Шахову О.В.

Питання про відвід вирішується судом у відповідності до вимог ч. 8 ст. 40 ЦПК України без повідомлення учасників справи.

Дослідивши матеріали справи та, враховуючи доводи заяви про відвід, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні заяви, враховуючи наступне.

Статтею 36 ЦПК України передбачено, що суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

За приписами ч. 3 ст. 39 ЦПК України, відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Заявляючи відвід, представник ОСОБА_1 - Грищенко О.М. посилався на те, що 22.01.2020 ним було подано заяву про забезпечення доказів шляхом проведення почеркознавчої експертизи, проте, в задоволенні такої заяви йому було відмолено.

Таким чином, вважав, що така відмова суду апеляційної інстанції у задоволенні заяви свідчить про перешкоджання прав позивача на справедливий і публічний розгляд справи незалежним і безстороннім судом.

Вважаю, що такі доводи є суб`єктивною думкою представника позивача - Грищенка О.М . , а мотиви заявленого відводу не свідчать про наявність підстав, передбачених ст. 36 ЦПК України для відводу судді.

Згідно ч. 4 ст. 36 ЦПК України, зокрема, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, не може бути підставою для відводу.

Конвенцією про захист прав і основних свобод людини передбачено, що кожна людина має право на справедливий і відкритий розгляд справи незалежним і безстороннім судом упродовж розумного строку, встановленого законом (п.1 ст.6 Конвенції).

Наявність безсторонності відповідно до п.1 ст.6 Конвенції має визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто те, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у конкретній справі. Згідно з об`єктивним критерієм визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад умови, за яких були б неможливі будь-які сумніви в його безсторонності. Об`єктивний критерій безсторонності означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Правосуддя повинно не тільки чинитись, повинно бути також видно, що воно чиниться. Важливим питанням є довіра, яку суду повинні вселяти в громадськість у демократичному суспільстві. (Рішення ЄСПЛ від 09 листопада 2006 року у справі «Білуха проти України»)

Кожний суддя, стосовно якого існують будь-які сумніви щодо недостатньої неупередженості, повинен відмовитись від розгляду справи. (Рішення ЄСПЛ у справі «Мікалефф проти Мальти»)

Таким чином, доводи заяви про відвід, на які посилається представник позивача - Грищенко О.М., не дають підстав уважати про наявність обставин, які б поставили під сумнів неупередженість та або об`активність головуючої судді Суханвої Є.М. Наявність передбачених ст. 36 ЦПК України підстав для відводу судді заявником не підтверджена, а його заява про відвід суддів фактично ґрунтується на припущеннях.

З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні заяви про відвід.

Керуючись ст.ст. 33, 36, 40, 258, 260, 261 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Заяву представника позивача ОСОБА_1 - Грищенка Олександра Миколайовича про відвід головуючої судді Суханової Є.М.- залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя О.В.Шахова