Справа № 161/1652/20
Провадження № 2/161/1492/20
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

17 березня 2020 року Луцький міськрайонний суд Волинської області в складі :

головуючого - судді Кирилюк В.Ф.

секретаря Самолюк І.М.

з участю: представників позивача ОСОБА_1 , ОСОБА_2

відповідача ОСОБА_3

представника відповідача ОСОБА_4

розглянувши у підготовчому засіданні в залі суду в м. Луцьку цивільну справу за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_3 про усунення перешкод в користуванні квартирою шляхом вселення,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_5 звернулася в суд з позовом до ОСОБА_3 про усунення перешкод в користуванні квартирою АДРЕСА_1 шляхом вселення.

З ініціативи суду вирішується питання про залишення позовної заяви без розгляду.

Представники позивача заперечували проти залишення позову без розгляду.

Відповідач та її представник просили суд залишити позовну заяву без розгляду .

Заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Частиною другою статті 175 ЦПК України визначено, що позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Отже, позовна заява повинна бути підписана або безпосередньо позивачем, або його представником, із зазначенням хто саме підписав позову заяву.

Всупереч вищенаведеному, у позовній заяві зазначено, що вона підписана « ОСОБА_6 імені ОСОБА_5 , на підставі нотаріально посвідченої довіреності, яка додається», але не зазначено прізвища та ініціалів представника, який здійснив підпис.

Крім того, в тексті позовної заяви також не наводиться П ОСОБА_7 представника позивача, що унеможливлює ідентифікувати хто саме звернувся до суду з позовом та підписав позовну заяву.

Щодо доданої до позову довіреності від 13 серпня 2018 року, яка нотаріально посвідчена та видана від імені ОСОБА_5 на її представника ОСОБА_1 , суддя зазначає, що у цій довіреності визначений вичерпний перелік повноважень представника, який включає в себе право на оформлення спадкових прав та управління майном, але не включає в себе право на подання позову про усунення перешкод у користуванні майном.

На підставі викладеного, суддя вважає, що цей позов не стосується оформлення спадкових прав, які, як зазначається у позові, вже оформлено у встановленому порядку, а стосується лише користування та розпорядження належним майном.

Крім того, частинами першою та другою статті 60 ЦПК України визначено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Пунктом 2 ч.6 ст.19 ЦПК України передбачено, що для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У розглядуваному випадку з матеріалів позову слідує, що він виник з приводу усунення перешкод у користуванні квартирою шляхом вселення до неї. Тобто ця справа стосується невід`ємного права особи на житло. Отже, ця справа не є справою незначної складності, і цей позов може бути розглянутий виключно за правилами загального позовного провадження. З наведеного слідує, що і дану справу не можливо вважати малозначною в розумінні п.2 ч.6 ст.19 ЦПК України.

Отже, за правилами ч.1 ст.60 ЦПК України представником у таких справах може бути лише або адвокат, або законний представник особи.

Однак у розглядуваному випадку зазначена у доданій копії довіреності ОСОБА_1 за даними Єдиного реєстру адвокатів України не має статусу адвоката. Крім того, до матеріалів позову не додано доказів того, що ОСОБА_1 є законним представником позивача.

Покликаючись на викладене, суд приходить до висновку, що позовна заява підписана особою, яка не має права її підписувати.

Пунктом 2 частини 1 статті 257 ЦПК України визначено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

Оскільки позовну заяву підписано особою, яка не має права її підписувати, її слід залишити без розгляду.

Керуючись п.2 ч.1 ст. 257 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_5 до ОСОБА_3 про усунення перешкод в користуванні квартирою шляхом вселення залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що згідно із ч. 2 ст.257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена до Волинського апеляційного суду через Луцький міськрайонний суд протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги на ухвалу суду. У разі подання апеляційної скарги, ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Повний текст ухвали складений, підписаний та проголошений 17 березня 2020 року.

Суддя Луцького міськрайонного суду

Волинської області В.Ф. Кирилюк