справа №619/2281/17
провадження №2/619/166/20
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

09 грудня 2020 року м.Дергачі

Суддя Дергачівського районного суду Харківської області Остропілець Є.Р. , розглянувши матеріали цивільної справи ТОВ НВП «ПАКС» до ОСОБА_1 , третя особа: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Погрібна Тетяна Петрівна, про витребування майна з чужого володіння та визнання права власності,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Дергачівського районного суду Харківської області перебуває цивільна справа за позовом ТОВ НВП « ПАКС» до ОСОБА_1 , третя особа ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Погрібна Т.П. про витребування майна з чужого володіння та визнання права власності.

09.12.2020 від представника відповідача Гребенюк О.О. до суду надійшло клопотання про залишення позовної заяви без руху, оскільки позивачем не сплачено судовий збір в повному обсязі.

Інші сторони по справі в судове засідання не з`явилися про дату та час розгляду справи повідомлялись належним чином.

Суд вважає можливим розглянути заяву у їх відсутність.

Суд, дослідивши матеріали позовної заяви вважає, що клопотання про залишення позовної заяви без руху підлягає задоволенню.

В провадженні Дергачівського районного суду Харківської області перебуває цивільна справа за позовом ТОВ НВП « ПАКС» до ОСОБА_1 , третя особа ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Погрібна Т.П. про витребування майна з чужого володіння та визнання права власності.

Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 04 серпня 2017 року відкрито провадження в зазначеній цивільній справі.

Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 18 січня 2018 року позовну заяву ТОВ НВП «ПАКС» залишено без руху та надано позивачу строк протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків, а саме доплати судовий збір за вимогу майнового характеру.

06.02.2018 позивач на виконання вимог ухвали про усунення недоліків, доплатив судовий збір в розмірі 7 025,00 грн, на підтвердження чого надав суду оригінал квитанції.

Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 08 лютого 2018 року справу призначено до підготовчого судового засідання.

Ухвалою Дергачівського районного суду від 10.12.2018 року позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків.

Відповідно вказаної ухвали, згідно ст.187 ч.11 ЦПК України, позивачу було надано строк для усунення недоліків, оскільки позивачем не сплачено судовий збір в повному обсязі. Також суд зазначив, що з урахуванням сплаченого судового збору у сумі 8 625,00 грн, позивачу слід доплатити судовий збір у сумі 56 364,00 грн.

Ухвала суду позивачем не виконана.

Ухвалою Дергачівського районного суду від 04.02.2019 року позовну заяву залишено без розгляду.

Постановою Харківського апеляційного суду від 28.03.2019 апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю НВП «ПАКС» залишено без задоволення. Ухвалу Дергачівського районного суду Харківської області від 04 лютого 2019 року залишено без змін.

Постановою колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 14.08.2019 касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю Науково-виробничого підприємства «ПАКС» задоволено. Ухвалу Дергачівського районного суду Харківської області від 04 лютого 2019 року та постанову Харківського апеляційного суду від 28 березня 2019 року скасовано, справу передано до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Відповідно вказаної Постанови Касаційного цивільного суду Верховного суду, підставою для скасування ухвали апеляційного і ухвали районного суду є той факт, що суд прийняв до уваги звіт про оцінку спірного майна віз 13.04.2918, складений суб`єктом оціночної діяльності ФОП ОСОБА_4 не звернувши уваги, що термін звіту закінчився.

Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 01.10.2019 року відкрито провадження у вищевказаній справі.

Відповідно ч.3 ст. 175 ч.3 ЦПК України позовна заява повинна містити: Позовна заява повинна містити: найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Згідно ст. 176 ч.1 п. 2 ЦПК України…. ціна позову визначається: 2) у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна;

Статтею 177 ч. 4 ЦПК України визначено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до п.12 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.1995за№20 «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» (із змінами) вартість спірного майна визначається за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. При цьому, під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Відповідно до ставок судового збору, встановлених ст. 4 Закону України «Про судовий збір», а саме за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою складає 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З наданих позивачем документів вбачається, що предметом спору є нерухоме майно, а саме: адміністративно-виробничий корпус літ. «А-1», загальною площею 536,9 кв.м.; адміністративно-виробничий корпус літ. «В-2», загальною площею 441,6 кв.м., склад літ. «С», площею 31,5 кв.м.; вбиральня літ. «Т», площею 6,3 кв.м.; прохідна літ. «П», площею 14,7 кв.м.; виробничо-складський корпус літ. «М», загальною площею 355,5 кв.м.; виробничо-складський корпус літ. «М», площею 119,3 кв.м.; навіс літ. «О», площею 94,4 кв.м.; склад літ. «Р», площею 352,1 кв.м.; огорожа №2-5, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 .

Надана позивачем копія звіту про оцінку майна від 05.02.2018, складеного ТОВ «ГРАНДТОРГСТРОЙ» фактично не містить мотивувальної частини, обґрунтування зазначеної в акті ціни, всі технічні характеристики, інформація щодо стану об`єкта, які стали підставою для формування оцінки визначались, згідно даних, наданих ТОВ НВП «ПАКС» без візуального обстеження, спостережень, вивчення технічної документації, про що зазначено у самому звіті.

Вказаний висновок не може бути взятий судом до уваги, оскільки відповідно до вимог статті 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»,звіт про оцінку майнає документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Вимоги до змісту звіту про оцінку майна, порядку його оформлення та рецензування встановлюються положеннями (національними стандартами) оцінки майна. Зміст звіту про оцінку майна повинен містити розділи, що розкривають зміст проведених процедур та використаної нормативно-правової бази з оцінки майна.

Всупереч вищенаведеному, наданий позивачем висновок про вартість об`єкта оцінки не є звітом про оцінку майна в розумінні статті 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», оскільки в ньому не розкривається зміст проведених процедур, що не дозволяє суду перевірити належність проведеної оцінки майна.

Тому суд не вважає вказаний документ достатнім доказом ринкової вартості спірного майна.

Згідно з ч.2 ст. 176 ЦПК України якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Як вказував Європейський суд з прав людини у рішенні «Креуз проти Польщі» за заявою № 28249/95 від 19.06.2001 «право на суд» не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. Гарантуючи сторонам право доступу до суду для визначення їхніх "цивільних прав та обов`язків", пункт 1 статті 6 залишає державі вільний вибір засобів, що використовуватимуться для досягнення цієї мети.

Суддя, також, звертає увагу, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини її основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Дослідивши надані документи, враховуючі зазначену в звіті характеристику виробничого комплексу, загальною площею 1851,6 м2, що розташований за адресою АДРЕСА_1 , суд приходить до висновку про те, що ціна позову визначена позивачем вочевидь не відповідає дійсній (ринковій) вартості об`єкта нерухомості.

Таким чином, суд визначає розмір судового збору у розмірі 64989,00 гривень з урахуванням даних, зазначених в звіті про оцінку майна, що складений суб`єктом оціночної діяльності ФО-П ОСОБА_4 у відповідності із вимогами Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» за результатами проведення натурного обстеження об`єкту.

Згідно із долученим Звітом про оцінку майна від 21.10.2019, загальною площею 1851,6 м2, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , що наданий суб`єктом оціночної діяльності ФО-П ОСОБА_4 , ринкова вартість об`єкту оцінки станом на 05.02.2018 становить 4 240 500,00 грн.

Згідно із долученим Звітом про оцінку майна від 21.10.2019, загальною площею 1851,6 м2, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , що наданий суб`єктом оціночної діяльності ФО-П ОСОБА_4 , ринкова вартість об`єкту оцінки станом на 21.10.2019 становить 4 649 000,00 грн.

Відповідно до вимог статті 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Вимоги до змісту звіту про оцінку майна, порядку його оформлення та рецензування встановлюються положеннями (національними стандартами) оцінки майна. Зміст звіту про оцінку майна повинен містити розділи, що розкривають зміст проведених процедур та використаної нормативно-правової бази з оцінки майна.

Суд, дослідивши надані документи, враховуючі зазначену в звіті характеристику нерухомого майна, загальною площею 1851,6 м2, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , виходячи із вартості спірного майна станом на 05.02.2018 у розмірі 4 240 500, 50 грн, визначає суму судового збору у розмірі 63 607,50 грн.

З урахуванням сплаченого судового збору у сумі 8625,00 грн., позивачу слід доплатити судовий збір у сумі 54 982,50 грн., про що надати суду квитанцію.

Відповідно до ч.11 ст.187 ЦПК України, суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 175-177, 187, 258-260, 353-355 ЦПК України суддя,-

УХВАЛИВ :

Позовну заяву ТОВ НВП « ПАКС» до ОСОБА_1 , третя особа ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Погрібна Т.П. «Про витребування майна з чужого володіння та визнання права власності» - залишити без руху.

Надати позивачу строк протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків.

У разі якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Є. Р. Остропілець