ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 645/6828/19 Головуючий суддя І інстанції Шевченко Г.С.
Провадження № 22-з/818/381/20 Суддя доповідач Яцина В.Б.
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 грудня 2020 року м. Харків.

Харківський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого (судді доповідача): Яцини В.Б.,

суддів колегії: Бурлака І.В., Котелевець А.В.,

розглянувши у спрощеному позовному провадженні у порядку ч. 13 ст.7, ч. 3 ст. 269 ЦПК України без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами заяву ОСОБА_1 про виправлення описки у постанові Харківського апеляційного суду від 02 грудня 2020 року по цивільній справі №645/6828/19 за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на заочне рішення Фрунзенського районного суду м. Харкова від 05 березня 2020 року, ухвалене у складі головуючого судді Шевченко Г.С., по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - Управління реєстрації місця проживання Департаменту реєстрації та цифрового розвитку Харківської міської ради, про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,

встановив:

Заочним рішенням Фрунзенського районного суду м. Харкова від 05 березня 2020 року позов задоволено. Визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , таким, що втратив право користування житловим приміщенням, розташованим за адресою: АДРЕСА_1 . Відшкодовані понесені позивачем судові витрати по сплаті судового збору.

Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 28 серпня 2020 року заяву про перегляд заочного рішення залишено без задоволення.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить рішення скасувати та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні позову.

17 грудня 2020 року ОСОБА_1 звернувся із заявою про виправлення описки у постанові Харківського апеляційного суду від 02 грудня 2020 року .

В обгрунтування заяви вказав, що при підготовці повного тексту судового рішення у описовій частині було допущено описку, а саме помилково зазначено, що вітчим ОСОБА_3 помер.

На підставі вищевикладеного, ОСОБА_1 просить виправити вищевказану описку допущену у постанові Харківського апеляційного суду від 02 грудня 2020 року.

Частинами 1,2 ст.269 ЦПК України передбачено, що суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

У відповідності до ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

За змістом вказаної статті під опискою слід розуміти випадкову граматичну помилку, що тягне за собою неточний виклад змісту судового рішення чи перекручування його суті (наприклад, пропуск літери, цифри, їх перестановка, описки у написанні складних прізвищ або складних чисел тощо); арифметична помилка - це помилка у підрахунках (арифметичних діях).

При цьому, диспозиція наведеної статті не дозволяє під виглядом виправлення недоліків судового рішення вносити будь-які зміни до його змісту, зокрема змінювати висновки та мотиви судового рішення.

Згідно роз`яснень, викладених у п. 19 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судове рішення у цивільній справі» № 14 від 18 грудня 2009 року, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів або арифметичні. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Якщо фактично порушено питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, у тому числі й виправлення описки мотивів ухваленого рішення, суд ухвалою відмовляє у роз`ясненні рішення.

Як вбачається з матеріалів справи, при написанні повного тексту судового рішення було допущено описку судом апеляційної інстанції у описовій частині зазначивши наступне: « У спірній квартирі крім позивачки також мешкає його молодший брат ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та до грудня 2019 року жив його вітчим ОСОБА_3 , який помер, що спростовує висновок суду, який відображений у заочному рішенні суду, що позивачка мешкала сама на час подачі позову».

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

В матеріалах справи відсутня інформація про те, що помер вітчим ОСОБА_3 .Ця обставина у даній справі не має юридичного значення. Тому слід визнати, що судом апеляційної інстанції помилково було зазначено про його смерть. Вказана описка підлягає виправленню.

На підставі викладеного, та керуючись ст. 269 ЦПК України, суд апеляційної інстанції

ухвалив:

Виправити описку, допущену у описовій частині постанови Харківського апеляційного суду від 02 грудня 2020 року.

Виключити із тексту її описової частини інформацію про те, що ОСОБА_3 помер.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту підписання, і протягом тридцяти днів з дня набрання законної сили може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий В.Б. Яцина.

Судді

І.В.Бурлака.

А.В.Котелевець.