Справа №: 398/3303/20
провадження №: 2/398/1678/20
"14" грудня 2020 р. Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області у складі головуючого судді Орловського В.В. розглянувши у відкритому судовому засіданні м. Олександрія цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , представник позивача адвокат Ковальов Андрій Ігорович, до Олександрійської міської ради про визнання права власності на майно в порядку спадкування,
Представник позивача - адвокат Ковальов А.І. звернувся до суду із позовною заявою, у якій просить визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , на квартиру АДРЕСА_1 .
В обґрунтування позовних вимог зазначає, що 01.06.2016 року ОСОБА_2 склала заповіт, яким заповіла все своє майно, що буде належати їй на день смерті, де б воно не знаходилось і з чого не складалось, а також все те, на що вона за законом буде мати право, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Таке розпорядження ОСОБА_2 зробила з огляду на те, що ОСОБА_1 доглядала за нею, допомагала по господарству та ставилася, як до власної матері. ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_2 померла. Похованням померлої та організацією пов`язаного з ним ритуалу, займалася також ОСОБА_1 . У день смерті заповідача відкрилася спадщина, до складу якої входить належна їй трикімнатна квартира АДРЕСА_1 . Оскільки останні роки ОСОБА_2 тяжко хворіла та потребувала постійної сторонньої допомоги і догляду, який окрім позивачки надавати було нікому, на момент відкриття спадщини ОСОБА_1 постійно проживала разом з нею у квартирі АДРЕСА_1 . Вважаючи себе такою, що прийняла спадщину, позивач після спливу шестимісячного строку звернулася до нотаріуса з заявою про видачу їй свідоцтва про право на спадщину, проте їй було роз`яснено, що оскільки вона не зареєструвала місце свого проживання разом з ОСОБА_2 , нотаріус не вправі видати їй відповідне свідоцтво. Оформити своє право власності на належне померлій майно позивач не має можливості, у зв`язку з чим вимушена звернутися до суду.
Позивач та її представник в судове засідання не з`явилися. Представник позивача надіслав до суду заяву про розгляд справи у їх відсутність, позовні вимоги підтримує та просить задовольнити, проти заочного розгляду справи не заперечує.
Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, будь-яких заяв чи клопотань не подав, причина неявки суду не відома.
Враховуючи згоду позивача, суд ухвалює рішення про заочний розгляд справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає заяву такою, що підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що згідно копії заповіту від 01 червня 2016 року, посвідченого приватним нотаріусом Олександрійського міського нотаріального округу Кіровоградської області Бендеровим О.В., зареєстрованого в реєстрі за № 411, ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 ), все своє майно, що буде належати їй на день її смерті, де б воно не знаходилось і з чого не складалось, а також все те, на що вона за законом буде мати право, заповіла ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ).
Згідно копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 виданого 09 липня 2018 року Олександрійським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , актовий запис №792.
Згідно копій квитанції від 09.07.2018 року, накладної від 11.07.2018 року, свідоцтва про поховання №1007 від 30.07.2018 року, ОСОБА_1 оплачувала і організовувала поховання ОСОБА_2 .
Згідно копії акту-розпорядження №77 від 23.01.2020 року складеного КП «Житлогосп» за участі сусідів, під час обстеження кв. АДРЕСА_1 , було встановлено, що ОСОБА_1 , 1965 року народження, до дня смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , проживала разом з нею без реєстрації.
Згідно довідки КП «Житлогосп» №78 від 23.01.2020 року ОСОБА_1 дійсно проживала без реєстрації за адресою: АДРЕСА_2 , згідно акту №77 від 23.01.2020 року.
Згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 07.10.2020 року, відомості про спадкову справу після померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_2 , відсутні.
У досліджених судом документах відсутні відомості про наявність інших спадкоємців, які прийняли спадщину після смерті ОСОБА_2 .
Згідно копії відповіді приватного нотаріуса Олександрійського міського нотаріального округу Кіровоградської області Бендерова О.В. від 30.11.2020 №28/01-16 ОСОБА_1 повідомлено, що вона не подала встановлених законом відомостей та документів, що підтверджують факт прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , тому нотаріус відмовив у вчинення нотаріальних дій для оформлення спадкових прав.
Згідно копії свідоцтва про право власності на житло від 07.10.1999 року зареєстрованого відділом по приватизації житла міськвиконкому, ОСОБА_2 та члену її сім`ї ОСОБА_3 належить на праві приватної спільної (сумісної або часткової) власності квартира, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 .
Згідно копії свідоцтва про право на спадщину за законом від 14.08.2008 року, посвідченого Яковенко В.М., державним нотаріусом Першої Олександрійської державної нотаріальної контори Кіровоградської області, зареєстрованого в реєстрі за №1-1274, ОСОБА_2 належить право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 , після померлого ОСОБА_3 .
Згідно ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Згідно із ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Відповідно до ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Статтею 1268 ЦК України визначено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.
Матеріалами справи підтверджено наявність відмови нотаріуса у видачі ОСОБА_1 свідоцтва про право на спадщину та відсутність спадкової справи після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 (арк.с.46-47), а також те, що спадкодавець на час смерті проживала лише із ОСОБА_4 , що свідчить про відсутність інших спадкоємців, які прийняли спадщину.
За змістом статті 392 ЦК України, власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.
Враховуючи встановлені обставини, а також те, що позивач як спадкоємець за заповітом не має іншої можливості захистити своє право на спадщину, зокрема через нотаріальні органи, суд вважає, що відповідно до ст. 16 ЦК України її цивільне право підлягає захисту шляхом визнання за позивачем права власності на вказане нерухоме майно в порядку спадкування за законом.
Керуючись ст. ст. 12, 13, 81, 141, 264, 265, 352, 354, пп. 15.5 пп. 15 п. 1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України, суд
Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , право власності в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , на квартиру АДРЕСА_1 .
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Позивач має право оскаржити заочне рішення шляхом подачі апеляційної скарги до Кропивницького апеляційного суду через Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області протягом тридцяти днів з дня складення судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Рішення суду складено в нарадчій кімнаті та підписане суддею 14.12.2020 року.

Суддя В.В. Орловський