У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 грудня 2020 року Солом`янський районний суд м. Києва в складі : головуючого судді - Жовноватюк В.С., розглянувши заяву адвоката Сокалюка Дмитра Всеволодовича в інтересах ОСОБА_1 про зустрічне забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності на майно, третя особа : ОСОБА_3 ,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні судді перебуває вищезазначена цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності на майно, третя особа : ОСОБА_3 .

Ухвалою суду від 09.09.2020 було вжито заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру, яка знаходиться за адресою : АДРЕСА_1 ,яка належить на праві власності відповідачу ОСОБА_1 .

12.11.2020 представник ОСОБА_1 - адвокат Сокалюк Д.В. звернувся до суду із заявою про зустрічне забезпечення позову , у якій просив зобов`язати позивача- ОСОБА_2 внести на депозитний рахунок Солом`янського районного суду м. Києва грошові кошти у сумі 105 000,00 грн.

В обґрунтування заяви зазначив, що відповідач планувала продати квартиру та вже отримала аванс у сумі 50 000,00 грн. Проте, внаслідок накладення на вищевказану квартиру арешту відповідачу створюються перешкоди у розпорядженні власним майном, що призвело до завдання останній збитків .

Враховуючи викладене, просить заяву задовольнити.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених ст. 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Згідно з ч.6 ст. 154 ЦПК України питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову.

Суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо:

1) позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або

2) суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.(ч.ч.2,3 ст.154 ЦПК України)

Так, представник відповідача просить суд вжити заходів зустрічного забезпечення позову шляхом зобов`язання позивача внести грошові кошти на депозитний рахунок Солом`янського районного суду м. Києва грошові кошти у сумі 105 000,00 грн. Стверджує, що відповідач мала намір продати спірну квартиру та вже отримала авансовий платіж у сумі 50 000,00 грн. Проте, внаслідок накладення на вищезгадану квартиру арешту , у відповідача виникло зобов`язання повернути авансовий платіж покупцю. На підтвердження таких обставин долучає копію договору авансу від 01.09.2020.

Суд оцінює зазначений доказ критично та звертає увагу представника на наступне.

Відповідно до ст. 657 ЦК України договір купівлі-продажу земельної ділянки, єдиного майнового комплексу, житлового будинку (квартири) або іншого нерухомого майна укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню, крім договорів купівлі-продажу майна, що перебуває в податковій заставі.

Згідно із ст. 635 ЦК України попередній договір укладається у формі, встановленій для основного договору, в даному випадку - нотаріально посвідченій. Долучений відповідачем договір авансу, укладений в забезпечення виконання майбтнього договору, укладений у простій письмовій формі .

Крім того, намагання відчудити спірну квартири через місяць після її придбання є певним підтвердженням доводів позивача в заяві про забезпечення позову, яка була судом задоволена.

Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки, безпідставне вчинення таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Враховуючи викладене вище, суд вважає, що заявником не було обґрунтовано необхідність застосування заходів зустрічного забезпечення, тому у задоволенні заяви представника відповідача слід відмовити .

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. ст. 149, 154 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

В задоволенні заяви адвоката Сокалюка Дмитра Всеволодовича в інтересах ОСОБА_1 про зустрічне забезпечення позову, - відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя В.С. Жовноватюк