ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/9344/20 Справа № 216/6735/18 Суддя у 1-й інстанції - Кузнецов Р. О. Суддя у 2-й інстанції - Бондар Я. М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 грудня 2020 року м.Кривий Ріг

Дніпровський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - судді:Бондар Я.М.,

суддів:Барильської А.П., Зубакової В.П.,

секретар судового засідання Кислиця І.В.

сторони справи:

позивач - ОСОБА_1

відповідачі:Приватне акціонерне товариство "Страхова компанія "Країна", ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в режимі відеоконференції,в порядку спрощеного позовного провадження, цивільну справу за апеляційною скаргою позивача ОСОБА_1 на ухвалу Центрально-Міського районного суду м.Кривого Рогу Дніпропетровської області від 20 серпня 2020 року про залишення позову без розгляду, винесену суддеюКузнецовим Р.О. в м.Кривому Розі Дніпропетровської області, (відомості про дату складення повного тексту ухвали відсутні в матеріалах справи), -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Центрально-Міського районного суду м.Кривого Рогу перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства "Страхова компанія "Країна", ОСОБА_2 , про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди.

20 січня 2020 року на підставі ухвали суду, прийнято позовну заяву до розгляду, розпочато підготовче провадження у справі, розгляд якої здійснюється у загальному порядку.

Позивач у підготовче судове засідання призначене на 14.05.2020, о 10-00 год, не з`явився, про час та місце проведення підготовчого судового засідання повідомлявся належним чином, відповідно до вимог ЦПК України, про що свідчить розписка про явку до суду на зазначену дату. (а.с. 89)

У підготовче судове засідання призначене на 20.08.2020, о 15-30 год, позивач не з`явився, про час та місце проведення підготовчого судового засідання повідомлявся належним чином, відповідно до вимог ЦПК України, а саме, за допомогою судової повістки про виклик до суду від 15.05.2020 та SMS-повідомленням, яке було доставлено 15.05.2020. Будь-яких заяв та клопотань з боку позивача до суду не надходило.

Ухвалою Центрально-Міського районного суду м.Кривого Рогу Дніпропетровської області від 20 серпня 2020 року позовна заява ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства "Страхова компанія "Країна", ОСОБА_2 , про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, залишена без розгляду.

Роз`яснено позивачу, що відповідно ч.2 ст.257 ЦПК України, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, він має право звернутися до суду повторно.

В апеляційній скарзі, позивач ОСОБА_1 , посилаючись на незаконність оскаржуваної ухвали, ставить питання про її скасування з направленням справи на новий розгляд до суду першої інстанції.

При цьому, скаржник зазначає, що він не отримував від суду першої інстанції повісток про виклик в підготовчі судові засідання: на 10.00 годину 14.05.2020 та на 15.30 годин 20.08.2020 року, як і не отримував від суду першої інстанції SMS- повідомлень, що підтверджується письмовими матеріалами справи, в яких відсутні розписки про отримання позивачем повісток на зазначені дати судових засідань. Вважає помилковим висновок суду першої інстанції про належне повідомлення позивача про дату та час підготовчих судових засідань, тому вважає оскаржувану ухвалу безпідставною та протиправною. Посилаючись на ухвалу від 20.01.2020 року вказує на порушення судом розумних строків розгляду справи, що є порушенням прав позивача на доступне та ефективне правосуддя в розумні строки.

У відзиві на апеляційну скаргу позивача, відповідач АТ "Страхова компанія "Країна" просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції, як законну та обґрунтовану, без змін.

Заслухавши суддю-доповідача, вислухавши думку представника відповідача АТ "Страхова компанія "Країна"- Грушка Є.В., який заперечував проти задоволення апеляційної скарги з викладених у відзиві підстав, просив ухвалу суду першої інстанції залишити без змін, відповідача ОСОБА_2 , який заперечував проти задоволення апеляційної скарги та просив ухвалу суду залишити без змін, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду в межах заявлених позовних вимог, доводів апеляційної скарги, відзиву на неї, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Залишаючи позовну заяву без розгляду, суд першої інстанції керувався п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, й виходив з того, що позивач будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце проведення підготовчого судового засідання, призначеного на 10.00 годину 14.05.2020 та на 15.30 годин 20.08.2020 року, повторно не з`явився в судове засідання і будь-яких заяв чи клопотань до суду не подав, тому наявні підстави для залишення позову без розгляду.

Колегія суддів перевіривши доводи апеляційної скарги та матеріали справи повністю погоджується з таким висновком суду першої інстанції, з огляду на таке.

Відповідно до ст.1 «Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод», високі Договірні сторони гарантують кожному, хто перебуває під їхньою юрисдикцією права і свободи, визначенні в розділі І «Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод».

В силу ст.13 розділу І «Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод», кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи чи при розгляді будь-якого кримінального обвинувачення, що пред`являється особі.

Ключовими принципами цієї статті є верховенство права та належне здійснення правосуддя. Ці принципи також є основоположними елементами права на справедливий суд.

Так, у справі Delcourt v. Belgium, Європейський суд з прав людини зазначив, що у демократичному суспільстві у світлі розуміння Конвенції, право на справедливий суд посідає настільки значне місце, що обмежувальне тлумачення статті 6 не відповідало б меті та призначенню цього положення.

У справі Bellet у. France Європейський суд з прав людини зазначив, що стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

Як свідчить позиція Європейського суду з прав людини у багатьох справах, основною складовою права на суд є право доступу, в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

Залишення заяви без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому. Заява залишається без розгляду за наявності точно встановлених в законі обставин, які свідчать про недодержання умов реалізації права на звернення до суду за захистом і можливість застосування яких не втрачена, та при повторній неявці сторін.

Частина 5 ст.223 ЦПК України визначає, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України).

Неявка у судове засідання - це відсутність особи в залі судового засідання під час розгляду справи, незалежно від причин, або залишення залу судового засідання.

Законодавець передбачив право осіб, які беруть участь у справі, брати участь у судових засіданнях, а також гарантії реалізації цього права. Це право витікає з вимог таких принципів цивільного судочинства, як змагальність, диспозитивність, процесуальна рівноправність сторін, демократизм, законність тощо.

При цьому, ч.1, 1 ст.211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Аналізуючи вищевикладені норми міжнародного права та положення ЦПК України, колегія суддів приходить до висновку, що підставою для залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача в судове засідання є наявність у сукупності таких обставин: належне повідомлення позивача про час та місце розгляду справи та його повторна, тобто двічі поспіль, неявка у судове засідання у призначений для розгляду справи час.

Відповідно до Параграфу 23 рішення ЄСПЛ від 06 вересня 2007 року, заява № 3572/03 у справі «Цихановський проти України» національні суди мають створювати умови для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним. Зокрема, національні суди мають вирішувати, чи відкласти судове засідання за клопотанням сторін, а також, чи вживати якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричинила невиправдані затримки у провадженні.

В силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного терміну. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції. Така позиція викладена в рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України».

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Крім того, обов`язок учасників судового процесу повідомляти суд про причини неявки у судове засідання закріплений і у національному законодавстві (стаття 131 ЦПК України).

Матеріалами справи встановлено, що в провадженні Центрально-Міського районного суду м.Кривого Рогу Дніпропетровської області справа перебувала з грудня 2018 року, спочатку в провадженні судді Бондарєвої О.І, а після її відрахування зі штату суду у зв`язку зі смертю було здійснено повторний автоматизований перерозподіл справи і справа надійшла в провадження судді Кузнецова Р.О.

Так з матеріалів справи видно, що вони містять власноруч підписану позивачем ОСОБА_1 заяву про отримання судової повістки в електронній формі за допомогою SMS-повідомлення (а.с.87).

Окрім того, в матеріалах справи наявна розписка від 06.02.2020 року про явку в суд першої інстанції на 10.00. годину 14 травня 2020 року особисто підписана позивачем, яка свідчить про повідомлення позивача в приміщенні суду (а.с.89).

Також матеріали справи містять Довідку про доставку SMS-повідомлення позивачу ОСОБА_1 про його виклик на попереднє судове засідання на 15.30 годин 20.08.2020 року, яке доставлено на його мобільний телефон 15.05.2020 року о 17.11 годин. (а.с.125).

Наведені вище, наявні в справі докази повністю спростовують доводи позивача про його неналежне повідомлення про день і час проведення підготовчого судового засідання, яке призначалося на 14 травня та 20 серпня 2020 року, при цьому заяв або клопотань про відкладення судового розгляду чи його проведення за відсутності позивача, матеріали справи не містять, а отже висновок суду про залишення позову без розгляду, з підстав, визначених положеннями ч.5 ст.223 ЦПК України повторна неявка позивача в судове засідання без поважних причин, колегія суддів вважає правильним і повністю з ним погоджується.

Враховуючи вищевикладене колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга позивача не підлягає задоволенню, підстав для скасування ухвалу суду колегія суддів не вбачає.

Роз`яснити позивачу, що відповідно ч.2 ст.257 ЦПК України, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, він має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 379, 381, 382, 383, 384, 390, 391 ЦПК України, Дніпровський апеляційний суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу позивача ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Центрально-Міського районного суду м.Кривого Рогу Дніпропетровської області від 20 серпня 2020 року залишити без змін.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що відповідно ч.2 ст.257 ЦПК України, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, він має право звернутися до суду повторно.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і на неї може бути подана касаційна скарга до Верховного суду протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту судового рішення.

Повний текст судового рішення складено 17 грудня 2020 року.

Головуючий:

Судді: