Справа № 308/4537/20
ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 грудня 2020 року м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд у складі:

Головуючого - судді Бисага Т.Ю.

суддів: Кондор Р.Ю., Фазикош Г.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Ужгородського міськрайонного суду від 18 травня 2020 року, головуюча суддя Зарева Н.І., у справі за позовом Громадської організації «Західна регіональна організація по захисту Конституційних прав і свобод людини, інвалідів, людей з обмеженими можливостями «Народний право захист (З)»» в особі її голови ОСОБА_2 до ОСОБА_3 та керівника ОСОБА_4 в Україні ОСОБА_5 про скасування ухвали зборів « ОСОБА_6 » від 23.10.2019 року, спростування наклепу, виплату моральних збитків, поновлення на посаді та зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду від 18 травня 2020 року повернуто позовну заяву Громадської організації «Західна регіональна організація по захисту Конституційних прав і свобод людини, інвалідів, людей з обмеженими можливостями «Народний право захист (З)»» в особі її голови ОСОБА_2 до ОСОБА_3 та керівника ОСОБА_4 в Україні ОСОБА_5 про скасування ухвали зборів « ОСОБА_6 » від 23.10.2019 року, спростування наклепу, виплату моральних збитків, поновлення на посаді та зобов`язання вчинити дії на підставі п.1,2 ч.4 ст. 185 ЦПК України.

Не погоджуючись з даною ухвалою суду ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу в якій просить в якій просить суд апеляційної інстанції скасувати дану ухвалу, оскільки така постановлена з порушенням норм матеріального та процесуального права. Доводи апеляційної скарги зводяться до того, що суд першої інстанції дійшов помилкових висновків про наявність підстав для повернення поданої скарги.

Відзив на апеляційну скаргу не подано.

Відповідно до ч. 2 ст. 369 ЦПК України апеляційна скарга на ухвалу суду, зазначену в п.14 ч.1 ст.353 ЦПК України, розглядається судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч.13 ст.7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Враховуючи викладене, розгляд даної справи здійснюється в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи та без проведення судового засідання.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи та обговоривши доводи апеляції, колегія суддів приходить до наступного висновку.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду від 18 травня 2020 року повернуто позовну заяву Громадської організації «Західна регіональна організація по захисту Конституційних прав і свобод людини, інвалідів, людей з обмеженими можливостями «Народний право захист (З)»» в особі її голови ОСОБА_2 до ОСОБА_3 та керівника ОСОБА_4 в Україні ОСОБА_5 про скасування ухвали зборів « ОСОБА_6 » від 23.10.2019 року, спростування наклепу, виплату моральних збитків, поновлення на посаді та зобов`язання вчинити дії на підставі п.1,2 ч.4 ст. 185 ЦПК України.

Постановляючи ухвалу про повернення позову, суддя першої інстанції виходила із того, що в даному позові порушено правила об`єднання позовних вимог, зокрема, Громадська організація «Західна регіональна організація по захисту Конституційних прав і свобод людини, інвалідів, людей з обмеженими можливостями «Народний правозахист (З)», звернулася в суд в інтересах її члена та керівника ОСОБА_2 .

Так, окрім іншого, позивачем заявлена вимога про поновлення на посаді керівника Ужгородського університету третього віку громадянина ОСОБА_2 .

Також заявлено вимогу щодо зобов`язання голови ГО «Справа Кольпінга в Україні» ОСОБА_5 вжити заходів щодо встановлення камери відеоспостереження у приміщенні Ужгородського університету третього віку та посприяти у придбанні для Ужгородського університету третього віку копіювального апарату.

Вказані позовні вимоги не пов`язані з вимогою про поновлення на посаді ОСОБА_2 ні підставою виникнення, ні поданими доказами.

Ці позовні вимоги не є основними та похідними одні від одних, тобто, вирішення позовних вимог про поновлення особи на посаді не залежить від вирішення позовних вимог про зобов`язання вчинити дії по встановленню та закупівлі техніки та навпаки. Крім того, вимога про вжиття заходів щодо матеріально-технічного забезпечення діяльності установи, є вимогою, яка підлягає вирішенню у службовому порядку та не підлягає розгляду у порядку цивільного судочинства, а тому суддя суду першої інстанції вважала, що об`єднання цих різних вимог в одне провадження є неможливим.

З даного приводу слід зазначити наступне.

Згідно ч.1,2 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Відповідно п.2 ч.4 ст.185 ЦПК України позовна заява повертається позивачу у випадках, коли порушено правила об`єднання позовних вимог (крім випадків, в яких є підстави для застосування положень статті 188 цього Кодексу).

Згідно ч. 6 ст. 188 ЦПК України суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи вправі до початку розгляду справи по суті може роз`єднати позовні вимоги, виділивши одну або декілька об`єднаних вимог в самостійне провадження, якщо це сприятиме виконанню завдання цивільного судочинства.

Про об`єднання справ в одне провадження, роз`єднання позовних вимог, про відмову в об`єднанні справ в одне провадження, роз`єднанні позовних вимог суд постановляє ухвалу (ч.7 ст. 188 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 20 та ч. 4 ст. 188 ЦПК України не допускається об`єднання в одне провадження вимог, які підлягають розгляду за правилами різних видів судочинства, якщо інше не встановлено законом.

Так, вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суд має перевірити належність справи до юрисдикції та підсудності суду.

Визначити підсудність суду - значить з`ясувати коло цивільних прав, які компетентний вирішувати по суті даний суд.

Якщо на стадії відкриття провадження буде встановлено, що заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, суддя відмовляє у відкритті провадження у справі (ч.1 ст.186 ЦПК України).

Як вбачається з матеріалів справи, - Громадська організація «Західна регіональна організація по захисту Конституційних прав і свобод людини, інвалідів, людей з обмеженими можливостями «Народний право захист (З)»» в особі її голови Зіновія Вовчука звернулася до суду з позовом до ОСОБА_3 та керівника ОСОБА_4 в Україні ОСОБА_5 про скасування ухвали зборів «Родини Колпінга» від 23.10.2019 року, спростування наклепу, виплату моральних збитків, поновлення на посаді та зобов`язання вчинити дії та інше.

Тобто, позивачем заявлено вимоги, які підлягають розгляду за правилами різних видів судочинства.

Оскільки не допускається об`єднання в одне провадження вимог, які підлягають розгляду за правилами різних видів судочинства, якщо інше не встановлено законом, суд відкриває провадження у справі в частині вимог, які належать до цивільної юрисдикції, і відмовляє у відкритті провадження у справі щодо вимог, коли їх розгляд проводиться за правилами іншого виду судочинства (п.4 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.06.2009 року № 2 Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції).

Суд першої інстанції постановляючи ухвалу про повернення позову не врахував викладені вище положення законодавства та не вирішив питання щодо відкриття провадження у справі в частині вимоги, яка належать до цивільної юрисдикції, та щодо відмови у відкритті провадження у справі стосовно вимог, розгляд яких підлягає за правилами іншого виду судочинства.

Таким чином, висновок судді суду першої інстанції про наявність підстав для повернення заяви є помилковим.

Відповідно до п.4 ч.1 ст.379 ЦПК України, підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

За таких обставин, ухвала судді Ужгородського міськрайонного суду від 18 травня 2020 року, відповідно до п.4 ч.1ст.379 ЦПК України, підлягає скасуванню із направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції зі стадії відкриття провадження у справі.

Керуючись ст.ст. 374, 379, 382, 384 ЦПК України, апеляційний суд,

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Ужгородського міськрайонного суду від 18 травня 2020 року скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Повний текст постанови суду складено 22 грудня 2020 року.

Головуючий

Судді