ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/7776/20 Справа № 212/4444/18 Суддя у 1-й інстанції - Борис О.Н. Доповідач - Макаров М. О.
УХВАЛА

20 жовтня 2020 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Дніпровського апеляційного суду в складі:

головуючого судді Макарова М.О.

суддів Деркач Н.М., Куценко Т.Р.

при секретарі Керімовій-Бандюковій Л.К.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро цивільну справу за апеляційними скаргами Первинної профспілкової організації Публічного акціонерного товариства Криворізький залізорудний комбінат, ОСОБА_1 та його представника Романова Валерія Петровича на рішення Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 25 жовтня 2019 року по справі за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства Криворізький залізорудний комбінат, третя особа: Первинна профспілкова організація Публічного акціонерного товариства Криворізький залізорудний комбінат про поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

В С Т А Н О В И Л А:

У червні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до публічного акціонерного товариства «Криворізький залізорудний комбінат» (далі ПАТ «Криворізький залізорудний комбінат»), третя особа первинна профспілкова організація ПАТ «Криворізький залізорудний комбінат»

(далі ППО ПАТ «Криворізький залізорудний комбінат»), про поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.

Позовна заява мотивована тим, що він працював у ПАТ «Криворізький залізорудний комбінат» машиністом бурової установки. 01 червня 2018 року наказом ПАТ «Криворізький залізорудний комбінат» № 2547-к його було звільнено з підприємства на підставі пункту 4 частини першої статті 40 КЗпП України у зв`язку із прогулом, вчиненим 02 травня 2018 року.

Вважав своє звільнення незаконним, так як у ОСОБА_2 , члена правління підприємства, були відсутні повноваження одноособово підписувати наказ про його звільнення. Крім того, ПАТ «Криворізький залізорудний комбінат» не отримало попередню згоду на його звільнення

у первинній профспілковій організації, виборним членом якої він є. Також роботодавцем не враховано переведення його 02 травня 2018 року

на роботу на іншу дільницю, де він не пройшов інструктаж з охорони праці, внаслідок чого він не був допущений до роботи на підземну дільницю.

Посилаючись на викладене, ОСОБА_1 просив суд: скасувати наказ ПАТ «Криворізький залізорудний комбінат» від 01 червня 2018 року

№ 2547-к про його звільнення; зобов`язати ПАТ «Криворізький залізорудний комбінат» поновити його на роботі машиністом бурової установки; визнати запис у трудовій книжці від 01 червня 2018 року № 18 про його звільнення недійсним; стягнути з ПАТ «Криворізький залізорудний комбінат» на його користь середній заробіток за весь час вимушеного прогулу, а саме

з 01 червня 2018 року по день поновлення на роботі, із розрахунку середньоденної заробітної плати.

Рішенням Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 25 жовтня 2019 року позов ОСОБА_1 залишено без задоволення.

Рішення районного суду мотивовано тим, що звільнення ОСОБА_1 відбулось із дотриманням вимог трудового законодавства, так як позивач під розписку ознайомився з наказом про переведення його строком до одного місяця на іншу підземну дільницю і 02 травня 2018 року він допустив прогул. При цьому роботодавцем було виконано вимоги статті 43 КЗпП України про отримання попередньої згоди виборного органу первинної профспілкової організації, членом якої є працівник, а саме первинної профспілкової організації Незалежної профспілки гірників України ПАТ «Криворізький залізорудний комбінат» (далі ППО НПГ України ПАТ «Криворізький залізорудний комбінат»), а тому відсутні правові підстави для його поновлення на роботі. Також суд першої інстанції виходив із того, що ОСОБА_1 був членом ППО НПГ України ПАТ «Криворізький залізорудний комбінат», заяви про вихід з якої не подавав, та членом ППО ПАТ «Криворізький залізорудний комбінат», а тому згідно з частиною шостою статті 43 КЗпП України якщо працівник одночасно є членом кількох первинних профспілкових організацій, які діють на підприємстві, в установі, організації, згоду на його звільнення дає виборний орган тієї первинної профспілкової організації, до якої звернувся власник або уповноважений ним орган.

Постановою Дніпровського апеляційного суду від 29 квітня 2020 року апеляційні скарги ОСОБА_1 , його представника ОСОБА_3 та ППО ПАТ «Криворізький залізорудний комбінат» задоволено.

Рішення Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 25 жовтня 2019 року скасовано та ухвалено нове рішення, яким позов ОСОБА_1 . Задоволено.

Визнано незаконним та скасовано наказ ПАТ «Криворізький залізорудний комбінат» від 01 червня 2018 року № 2547-к про притягнення до дисциплінарної відповідальності працівника шахти «Гвардійська» ОСОБА_1 на підставі пункту 4 частини першої статті 40 КЗпП України. Поновлено ОСОБА_1 на роботі, а саме машиністом бурової установки ІІІ розряду дільниці № 1 шахти «Гвардійська» ПАТ «Криворізький залізорудний комбінат». Стягнуто з ПАТ «Криворізький залізорудний комбінат» на користь ОСОБА_1 середній заробіток за весь час вимушеного прогулу за період з 02 червня 2018 року по 29 квітня 2020 року у розмірі 336 535,90 грн. Вирішено питання розподілу судових витрат.

Скасовуючи рішення районного суду та задовольняючи позов, апеляційний суд виходив із того, що звільнення ОСОБА_1 за пунктом

4 частини першої статті 40 КЗпП України було проведено з порушенням вимог трудового законодавства, оскільки попереднього погодження профспілкового комітету на звільнення, виборним членом якого є позивач,

а саме ППО ПАТ «Криворізький залізорудний комбінат», роботодавцем

не отримано. При цьому ОСОБА_1 не був членом ППО НПГ України

ПАТ «Криворізький залізорудний комбінат», так як згідно із його заявою

від 18 березня 2018 року він припинив у ній членство. Визначаючи середній заробіток за весь час вимушеного прогулу, апеляційний суд виходив із середньоденного заробітку працівника, обчисленого відповідно до Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08 лютого 1995 року № 100.

Постановою Верховного суду від 15 липня 2020 року касаційну скаргу публічного акціонерного товариства «Криворізький залізорудний комбінат» задовольнити частково; Постанову Дніпровського апеляційного суду від 29 квітня 2020 року скасовано, справу передано на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Постанова мотивована тим, що апеляційний суд, встановивши, що позивач

є виборним членом ППО ПАТ «Криворізький залізорудний комбінат», до якої відповідач із поданням про надання згоди на його звільнення не звертався, оскільки заявою від 19 березня 2018 року ОСОБА_1 припинив членство у ППО НПГ України ПАТ «Криворізький залізорудний комбінат», не виконав вимоги частини дев`ятої статті 43 КЗпП України, тобто не зупинив провадження у справі для отримання згоди або відмови виборного профспілкового органу, а також вищого виборного органу профспілки у надані згоди на звільнення працівника, у зв`язку із чим дійшов передчасного висновку про задоволення позову.

Заслухавши думки сторін по справі, колегія суддів приходить до висновку про необхідність зупинення провадження в справі виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 9 ст. 43 КЗпП України, якщо розірвання трудового договору з працівником проведено власником або уповноваженим ним органом без звернення до виборного органу первинної профспілкової організації (профспілкового представника), суд зупиняє провадження по справі, запитує згоду виборного органу первинної профспілкової організації (профспілкового представника) і після її одержання або відмови виборного органу первинної профспілкової організації (профспілкового представника) в дачі згоди на звільнення працівника (частина перша цієї статті) розглядає спір по суті.

Верховним Судом у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду в постанові від 05 вересня 2019 року у справі № 336/5828/16 (провадження № 61-30894сво18) викладено правовий висновок, що «як при звільненні члена профспілкової організації без отримання попередньої згоди виборного органу первинної профспілкової організації (стаття 43 КЗпП України), так і при звільненні члена виборного профспілкового органу без отримання попередньої згоди виборного органу, членом якого він є, а також вищого виборного органу цієї профспілки (стаття 252 КЗпП) суд має зупинити провадження по справі та запитати відповідний орган щодо згоди на звільнення. Відсутність такого рішення на час звільнення працівника сама по собі не є безумовною підставою для його поновлення на роботі, оскільки така згода або незгода на звільнення може бути витребувана судом при вирішенні трудового спору».

Оскільки позивач звільнений з роботи без отримання відповідачем згоди ППО ПАТ «Криворізький залізорудний комбінат», членом якої він є, колегія суддів приходить до висновку, що провадження у справі слід зупинити з метою запитання згоди виборного органу первинної профспілкової організації на звільнення позивача.

Керуючись ч. 9 ст. 43 КЗпП України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А:

Провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства Криворізький залізорудний комбінат, третя особа: Первинна профспілкова організація Публічного акціонерного товариства Криворізький залізорудний комбінатпро поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу зупинити до отримання згоди Первинної профспілкової організації Публічного акціонерного товариства Криворізький залізорудний комбінат на звільнення ОСОБА_1 .

Запитати у Первинної профспілкової організації Публічного акціонерного товариства Криворізький залізорудний комбінат, згоду на звільнення ОСОБА_1 з посади машиніста бурової установки Публічного акціонерного товариства Криворізький залізорудний комбінат.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення і може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня набрання нею законної сили.

Головуючий суддя М.О. Макаров

Судді Н.М. Деркач

Т.Р. Куценко