Справа № 754/2350/18
У Х В А Л А

Іменем України

25 листопада 2020 рокуДеснянський районний суд міста Києва в складі:

Головуючого - судді Галась І.А.,

при секретарі - Гергель В.А.

за участі : скаржника - ОСОБА_1

представника скаржника - ОСОБА_2

представника стягувача - ОСОБА_5

приватного виконавця - Русецького П.С.

розглянувши скаргу ОСОБА_1 на рішення, дії приватного виконавця Виконавчого округу міста Києва Русецького Павла Сергійовича, заінтересована особа - ОСОБА_3 ,

ВСТАНОВИВ:

Скаржник ОСОБА_1 звернулась до Деснянського районного суду м. Києва зі скаргою на дії та постанови приватного виконавця Русецького П.С. в цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором позики та відшкодування завданої моральної шкоди.

Вимоги заяви обґрунтовано наступним.

В провадженні Деснянського районного суду м. Києва знаходилась цивільна справа за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором позики та відшкодування завданої моральної шкоди.

Рішенням від 20.01.2020 року Деснянським районним судом м. Києва позовні вимоги задоволено. Постановою Київського апеляційного суду від 02.06.2020 року рішення залишено без змін.

18.06.2020 року приватним виконавцем виконавчого округу м. Києва Русецьким П. С. було відкрито виконавче провадження на підставі виконавчого листа №754/2350/18 від 18.06.2020 року.

Також, Боржник зазначила, що вона не була своєчасно повідомлена про вчинення виконавчих дій, оскільки непроживає за адресою, вказаною у виконавчому листі.

Ознайомившись з матеріалами виконавчої справи 27.07.2020 року, які надійшли боржнику простою кореспонденцією, боржник вважає, що приватним виконавцем вчинено ряд дій, що суперечать та порушують ЗУ «Про виконавче провадження» з численним порушенням прав боржника.

Посилаючись на викладені обставини справи, Скаржник просить суд:

-поновити строк на оскарження, пропущений з поважних причин;

-визнати неправомірними дії приватного виконавця Русецького П.С. відносно виконання виконавчого листа № 754/2350/18 виданого 18.06.2020 року;

-визнати неправомірною та скасувати постанову винесену 19.07.2020 року приватним виконавцем Русецьким П.С., в частині накладення арешту на кошти боржника на який нараховується пенсія, відкритий в АТ «Ощадбанку»;

-зобов`язати приватного виконавця вчинити виконавчі дії, якими усунути перешкоди в отриманні пенсії скаржником;

-визнати незаконною і скасувати постанову від 01.07.2020 року про опис та арешт майна боржника;

-визнати незаконною та скасувати Постанову від 06.07.2020 року про призначення суб`єкта оціночної діяльності;

-визнати незаконним звіт про оцінку майна від 07.07.2020 року;

-зобов`язати приватного виконання здійснити рецензування звіту про оцінку майна від 07.07.2020 року.

Для розгляду скарги на дії та постанови приватного виконавця по справі в судове засідання були викликані сторони.

Скаржник, представник скаржника протягом судового розгляду скарги вимоги підтримали в повному обсязі просили іх задовольнити.

Приватним виконавцем виконавчого округу м. Києва Русецьким П.С. було подане заперечення на скаргу, з якого встановлюється, що із вказаною скаргою Відповідач не погоджується в повному обсязі, вважає її безпідставною та необґрунтованою і такою, що не підлягає задоволенню в повному обсязі.

Дослідивши і перевіривши заяву та додані до неї документи, суд вважає, що заява підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до положень ст. 447 ЦПК України сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи.

Згідно із ч.1 ст. 451 ЦПК України за результатами розгляду скарги суд постановляє ухвалу.

Як зазначено в ст. 449 ЦПК України скаргу може бути подано до суду: у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її права або свободи; у триденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її права, у разі оскарження постанови про відкладення провадження виконавчих дій. Пропущений з поважних причин строк для подання скарги може бути поновлено судом.

Відповідно до ч.1 ст.5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Скаржник зазначає,що ним помилково не було розіслано скаргу сторонам до подачі до суду, що призвело до повернення скарги поданої у строки, встановлені ЦПК України. Скаржник просить суд поновити строк на оскарження, який пропущений з поважних причин, суд вважає за необхідне поновити строк.

Щодо вимоги скасування постанови винесеної 19.07.2020 року приватним виконавцем Русецьким П.С., в частині накладення арешту на кошти боржника на який нараховується пенсія, відкритий в АТ «Ощадбанк».

Згідно із положенням ст.1 ЗУ «Про виконавче провадження» виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) (далі - рішення) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Із ст. 10 ЗУ «Про виконавче провадження» Заходами примусового виконання рішень є: звернення стягнення на кошти, цінні папери, інше майно (майнові права), корпоративні права, майнові права інтелектуальної власності, об`єкти інтелектуальної, творчої діяльності, інше майно (майнові права) боржника, у тому числі якщо вони перебувають в інших осіб або належать боржникові від інших осіб, або боржник володіє ними спільно з іншими особами; звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інший дохід боржника; вилучення в боржника і передача стягувачу предметів, зазначених у рішенні; заборона боржнику розпоряджатися та/або користуватися майном, яке належить йому на праві власності, у тому числі коштами, або встановлення боржнику обов`язку користуватися таким майном на умовах, визначених виконавцем; інші заходи примусового характеру, передбачені цим Законом.

Відповідно до ч.ч.1,3 ст. 68 ЦПК України Стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника звертається у разі відсутності в боржника коштів на рахунках у банках чи інших фінансових установах, відсутності чи недостатності майна боржника для покриття в повному обсязі належних до стягнення сум, а також у разі виконання рішень про стягнення періодичних платежів. Про звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника виконавець виносить постанову, яка надсилається для виконання підприємству, установі, організації, фізичній особі, фізичній особі - підприємцю, які виплачують боржнику відповідно заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи.

Відповідно до ст.70 ЗУ «Про виконавче провадження» розмір відрахувань із заробітної плати, пенсії, стипендії та інших доходів боржника вираховується із суми, що залишається після утримання податків, зборів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування. З пенсії може бути відраховано не більш як 50 відсотків її розміру на утримання членів сім`ї (аліменти), на відшкодування збитків від розкрадання майна підприємств, установ і організацій, на відшкодування пенсіонером шкоди, заподіяної каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, а також у зв`язку із смертю потерпілого, на повернення переплачених сум заробітної плати в передбачених законом випадках.

Суд вбачає підстави для скасування Постанови про арешт коштів боржника від 19.06.2020 року у ВП № 62383040 винесеною приватним виконавцем виконавчого округу м. Києва Русецьким П.С. в частині накладення арешту на рахунок № НОМЕР_1 в АТ «Ощадбанк» для отримання пенсії, оскільки боржник позбавлена можливості отримувати кошти у повному обсязі.

Щодо скасування постанови про опис та арешт майна боржника від 30.06.2020 року, у якій скаржник вбачає порушення у відсутності його під час проведення виконавчих дій з опису Ѕ частини квартири суд не вбачає підстав для задоволення вимоги виходячи з наступного.

Відповідно до ч.2 ст. 56 ЗУ «Про виконавче провадження», арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника. Арешт на рухоме майно, що не підлягає державній реєстрації, накладається виконавцем лише після проведення його опису. Постанова про арешт майна (коштів) боржника виноситься виконавцем під час відкриття виконавчого провадження та не пізніше наступного робочого дня після виявлення майна. Виконавець за потреби може обмежити право користування майном, здійснити опечатування або вилучення його у боржника та передати на зберігання іншим особам, про що він виносить постанову або зазначає обмеження в постанові про арешт. Вид, обсяг і строк обмеження встановлюються виконавцем у кожному конкретному випадку з урахуванням властивостей майна, його значення для власника чи володільця, необхідності використання та інших обставин.

Згідно інформаційної довідки з реєстру речових прав на нерухоме майно № від 18.06.2020 року за боржником, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстровано право власності на Ѕ частини квартири АДРЕСА_1 . 30.06.2020 року приватним виконавцем Русецьким П. С., був здійснений вихід за вищевказаною адресою, у результаті, чого двері квартири ніхто не відчинив, у присутності двох понятих та стягувача, було проведено опис Ѕ частини квартири, згідно наявного поверхового плану з експлікацією внутрішніх площ, що міститься в матеріалах виконавчого провадження № 62383040.

Згідно ч.1 ст. 19 ЗУ «Про виконавче провадження» сторони виконавчого провадження та прокурор як учасник виконавчого провадження мають право ознайомлюватися з матеріалами виконавчого провадження, робити з них виписки, знімати копії, заявляти відводи у випадках, передбачених цим Законом, мають право доступу до автоматизованої системи виконавчого провадження, право оскаржувати рішення, дії або бездіяльність виконавця у порядку, встановленому цим Законом, надавати додаткові матеріали, заявляти клопотання, брати участь у вчиненні виконавчих дій, надавати усні та письмові пояснення, заперечувати проти клопотань інших учасників виконавчого провадження та користуватися іншими правами, наданими законом.

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у справі № 904/1069/18 від 15.10.2019 року, також підтримує дану позицію, та вважає, що відсутність боржника при проведені опису майна не може бути перешкодою для проведення такого опису.

Щодо вимоги про скасування постанови про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні від 06.07.2020 року слід зазначити наступне.

Згідно ч. З ст. 57 ЗУ «Про виконавче провадження», у разі якщо сторони виконавчого провадження не дійшли згоди щодо визначення вартості майна, визначення вартості майна боржника здійснюється виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна. Для проведення оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден виконавець залучає суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання.

06.07.2020 року, приватним виконавцем, винесено постанову про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні, якою для проведення оцінки описаного та арештованого майна залучено ТОВ «СЕЙВ КОМПАНІ», , м. Київ, вул. Басейна, 5-Д.

На підставі вищевказаної постанови та додаткової угоди № 4 до Договору № 07-2020/ГУ від 07.07.2020 року, приватному виконавцю Русецькому П.С. , 08.07.2020 року за вх. № 130 надійшов звіт про оцінку майна за результатами проведення незалежної оцінки. Відповідно до наданого звіту вартість об`єкту оцінки: Ѕ частки житлової квартири, загальною площею 38,7 кв.м., яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 становить 201400,00 грн.

Відповідно до ч.5 ст. 57 ЗУ «Про виконавче провадження», виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам не пізніше наступного робочого дня після дня визначення вартості чи отримання звіту про оцінку. У разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення. Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим виконавцем.

Так, 08.07.2020 року приватним виконавцем було підготовлено та направлено повідомлення про оцінку майна сторонам виконавчого провадження.

Пунктом 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» передбачено, що однією із форм оцінки майна є рецензування звіту про оцінку майна (акту оцінки майна), яке полягає в їх критичному розгляді та наданні висновків щодо їх повноти, правильності виконання та відповідності застосованих процедур оцінки майна вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна, в порядку, визначеному цим Законом та нормативно-правовими актами з оцінки майна.

Відповідно до ст. 13 Закону «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» рецензування звіту про оцінку майна (акта оцінки майна) здійснюється на вимогу особи, яка використовує оцінку майна та її результати для прийняття рішень, у тому числі на вимогу замовників (платників) оцінки майна, органів державної влади та органів місцевого самоврядування, судів та інших осіб, які мають заінтересованість у неупередженому критичному розгляді оцінки майна, а також за власною ініціативою суб`єкта оціночної діяльності. Підставою для проведення рецензування є письмовий запит до осіб, які відповідно до цієї статті мають право здійснювати рецензування звіту про оцінку майна (акта оцінки майна). Рецензування звіту про оцінку майна (акта оцінки майна) може виконувати оцінювач, який має не менш ніж дворічний досвід практичної діяльності з оцінки майна, експертні ради, що спеціально створені саморегулівними організаціями оцінювачів з метою контролю за якістю майна, яка проводиться оцінювачами - членами саморегулівної організації, оцінювачі, які мають не менш ніж дворічний досвід практичної діяльності з оцінки майна та працюють у Фонді державного майна України, а також інших органах, зазначених у статті 5 цього Закону.

Отже, постанова про призначення суб`єкта оціночної діяльності суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні не підлягає скасуванню.

Керуючись ст.ст. 18, 447, 449, 451, ст.ст.1, 10, 70 ЗУ «Про виконавче провадження» суд,

УХВАЛИВ:

Скаргу ОСОБА_1 на рішення, дії приватного виконавця Виконавчого округу міста Києва Русецького Павла Сергійовича задовольнити частково.

Скасувати постанову від 19.07.2020 року про арешт коштів боржника (ВП 6238040) ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_2 ) в частині арешту коштів на рахунку № НОМЕР_1 в АТ «Ощадбанк».

В задоволенні інших вимог відмовлено.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Повний текст ухвали виготовлено 15 грудня 2020 року.

Суддя