Справа № 766/9678/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 грудня 2020 року Херсонський міський суд Херсонської області в складі:

головуючого-судді Прохоренко В.В.,

секретар Лещенко О.Ю.,

за участю представника позивача: ОСОБА_1 ,

представника відповідача: ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Херсоні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа Департамент житлово-комунального господарства Херсонської міської ради про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири,

ВСТАНОВИВ:

У червні 2017 року ОСОБА_3 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_4 про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири, посилаючись на те, що на підставі свідоцтва про право власності на житло № НОМЕР_1 від 11.08.1993 року вона та її дочка є власниками квартири АДРЕСА_1 , поверхом вище, власницею квартири АДРЕСА_2 є ОСОБА_4

10.04.2017 року її квартиру було затоплено внаслідок незадовільного технічного стануц балкону власника квартири АДРЕСА_2 . На момент обстеження балкон квартири АДРЕСА_2 зруйнований, а мешканці цієї квартири відмовляються від ремонту, що підтверджується актом від 21.04.2017 року, складеного КП «Дніпровський».

Внаслідок затоплення стелі балкону виступили мокрі плями по всій площі, на стелі та на стінах появилися пошкодження від надмірного зволоження.

У добровільному порядку відповідач відшкодувати завдані збитки категорично відмовляється.

З урахуванням викладеного, просила стягнути з ОСОБА_4 на її користь майнову шкоду у розмірі 15 000,00 грн., завдану внаслідок затоплення квартири, витрати на правову допомогу в розмірі 3 200 грн. та судовий збір у розмірі 640,00 грн.

Ухвалою суду від 18.01.2018 року залучено до участі у справі в якості третьої особи Департамент житлово-комунального господарства Херсонської міської ради.

Ухвалою суду від 24.04.2018 року у справі призначено судову будівельно-технічну експертизу.

У судове засідання позивач не з`явилася, надала повноваження представнику.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав, просив позов задовольнити з підстав, зазначених в позовній заяві.

Відповідач в судове засідання не з`явилася, надала повноваження представнику.

Представник відповідача в судовому засіданні позовні вимоги не визнав, просив відмовити в задоволенні позову за необґрунтованістю, судові витрати покласти на позивачку. Надав до суду відзив на позовну заяву в якому зазначив, що будинок, у якому знаходяться квартири позивачки та відповідачки знаходяться на балансі Департаменту житлово-комунального господарства Херсонської міської ради, тобто вказана установа є балансоутримувачем будинку, який повинен забезпечувати цілісність усіх конструктивних елементів будинку. Виходячи зі змісту позовних вимог шкода позивачці була спричинена начебто через руйнування плити балкону, балансоутримувачем якої є департамент житлово-комунального господарства Херсонської міської який, у випадку доведення факту та причин заподіяння шкоди, повинен відповідати за її спричинення.

Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений у встановленому законом порядку.

Заслухавши пояснення представників, дослідивши матеріали справи, суд установив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Відповідно до ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно принципу диспозитивності суд розглядає справи не інакше яка за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках( ч.1 ст.13 ЦПК України).

Згідно з ч.1 та п.1 ч.2 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Відповідно до ч.1 ст.1166 ЦК України майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної особи або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини (ч.2 ст.1166 ЦК України).

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 2 постанови від 27 березня 1992 року № 6(з послідуючими змінами) «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.

Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а)наявність шкоди, б)протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина.

Отже, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи презумпція не спростована, то вона є юрдичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

Для відшкодування шкоди необхідно довести такі факти:а) неправомірність поведінки особи. Неправомірною можна вважати будь-яку поведінку, внаслідок якої завдано шкоду, якщо завдавач шкоди не був уповноважений на такі дії.

б) наявність шкоди. Під шкодою слід розуміти втрату або пошкодження майна потерпілого та (або) позбавлення його особистого нематеріального права (життя, здоров`я тощо).

У відносинах, що розглядаються, шкода - це не тільки обов`язкова, але і міра відповідальності, оскільки за загальним правилом завдана шкода відшкодовується в повному обсязі. в) причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою є обов`язковою умовою відповідальності та виражається в тому, що шкода має виступати об`єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди.

г) вина завдавача шкоди, за виключенням випадків, коли в силу прямої вказівки закону обов`язок відшкодування завданої шкоди покладається на відповідальну особу незалежно від вини.

Наявність всіх вищезазначених умов є обов`язковим для прийняття судом рішення про відшкодування завданої шкоди.

Судом установлено та визнається сторонами, що квартира АДРЕСА_1 належить на праві власності ОСОБА_3 та ОСОБА_5 . Власником квартири АДРЕСА_3 є ОСОБА_4 .

Обґрунтовуючи підстави звернення до суду позивач зазначає, що залиття квартири відбулося внаслідок незадовільного технічного стану балкону власника квартири АДРЕСА_2 . На момент обстеження балкон квартири АДРЕСА_2 зруйнований, а мешканці квартири відповляються від ремонту, що підтверджується актом КП «Дніпровський!» від 21.04.2017року.

Внаслідок затоплення на стелі її балкону виступили мокрі плями по всій площі, на стелі та стінах проявилися пошкодження від надмірного зволоження.

Заперечуючи проти позову відповідач зазначала, що шкода позивачці за її твердженням спричинена начебто через руйнування плити балкону будинку АДРЕСА_4 , балансоутримувачем якого є Департамент житлово- комунального господарства Херсонської міської ради, який у випадку доведення факту та причин заподіяння шкоди, повинен відповідати за її спричинення. Твердження про те, що опади до балкону позивача потрапляють через тріщини в балконій плиті, не підтверджені належним доказом, яким може бути висновок комісії балансоутримувача про встановлення аварійності балкону № НОМЕР_2 при дослідження плити(її верхньої частини). Окрім того, багатоквартирний будинок будувався відповідно до СНІП ІІ-Л, 1-62 такого поняття, як засклення балконів не було взагалі. Враховуючи, що балкон є конструктивним елементом будинку будь-які роботи з ним повинні відповідати проекту. У позивача відсутній дозвіл на засклення балкону, що підтверджується листом Херсонської міської ради від 21.01.2018року,тому потрапляння природних опадів на балкон є наслідком самовільного проведення засклення балкону.

Відповідно до акту від 21.04.2017року складеного комісією в складі заступника директора Матковського Є.С., головного інженера Топчану Л.О., юриста ОСОБА_6 за наслідками обстеження кв. АДРЕСА_1 , встановлено, що на момент обстеження на балконі вказаної квартири виявлено затоплення після дощу. Причиною затоплення є незадовільний технічний стан балкону власника квартири АДРЕСА_2 , яка розташована над квартирою АДРЕСА_5 . На момент обстеження балкон квартири АДРЕСА_2 зруйнований, мешканці відмовляються від ремонту. Даний акт затверджений директором КП «Дніпровський».

Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207 (далі - Правила), передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). В додатку № 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття.

Акт від 21.04.2017 року про підтвердження факту залиття балкону квартири АДРЕСА_5 не відповідає вимогам, викладеним у Правилах: він складений без присутності зацікавлених осіб від потерпілої сторони та винної особи - власників/мешканців квартир АДРЕСА_5 та АДРЕСА_2 ; без обстеження балкону квартири АДРЕСА_2 , без зазначення характеру залиття, а висновок щодо причин залиття зроблений візуально без належного обстеження балконів квартири АДРЕСА_5 та АДРЕСА_2 .

Також, в акті відсутні інші необхідні для такого документа реквізити: не зазначено прізвище, ім`я, по батькові власників (наймачів, орендарів) квартир № НОМЕР_3 та № НОМЕР_2 .

Крім того, зазначена у акті причина залиття та винна особа не можуть вважатися достовірними, оскільки жодних доказів того, що члени комісії наділені повноваженнями встановлювати причина залиття та робити висновки про повну технічну руйнацію балкону квартири АДРЕСА_2 .

За таких обставин, акт від 21.04.2017року не може бути належним доказом заподіяння майнової шкоди.

Висновком №18-454 судової будівельно-технічної експертизи, складеним 01.10.2018 року судовим експертом Херсонського відділення Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз встановлено, що залиття квартири відбулося 10.04.2017 року, експертиза проводилася з розривом у часі більше року, найбільш вірогідною причиною залиття, що викликало пошкодження оздоблювального покриття стелі балкону, непридатність до експлуатації дерев`яних елементів віконних рам балкону квартири АДРЕСА_1 , характеризується затіканням води в тріщини з балконної плити вище розташованого незаскленого балкону квартири АДРЕСА_2 цього будинку. Вартість відновлювального ремонту квартири №6 станом на 10.04.2017року становить 11250грн.

Враховуючи довготривалу експлуатацію балкону, яка знаходиться постійно під впливом сонця та морозу не заскленого балкону квартири АДРЕСА_2 , розміщеного вище поверхом та виходячи з викладеного встановити безпосередньо причину залиття балкону квартири АДРЕСА_1 за результатами проведеного візуального обстеження не вбачається можливим.

Отже, зазначений висновок експертизи також не містить доказів неправомірних дій відповідача в залитті балкону позивача.

Відповідно до ч.1 та ч.6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довесті ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може грунтуватися на припущеннях.

Згідно з ч.1 ст.89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що грунтується на всебічному, повному, обєктивному та безпосередньому досліджені наявних у справі доказів.

За таких обставин, дослідивши матеріали справи в їх сукупності суд дійшов висновку, що ОСОБА_3 не доведено факт спричинення їй матеріальної шкоди внаслідок залиття квартири саме, відповідачем ОСОБА_4 .

На підставі викладеного, ст. 22, 319,1166ЦК України, керуючись ст.ст. 4-7,9-13, 76-81, 89, 141, 258-259,263-265 ЦПК України, суд,

ВИРІШИВ:

В задоволенні позову відмовити.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Херсонського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення суду.

Відповідно до Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через Херсонський міський суд Херсонської області.

Суддя В.В.Прохоренко