Номер провадження: 22-ц/813/9032/20
Головуючий у першій інстанції Єршова Л. С.
Доповідач Заїкін А. П.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.12.2020 року м. Одеса

Єдиний унікальний номер судової справи: 499/1083/18

Номер апеляційного провадження: 22-ц/813/9032/20

Одеський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

- головуючого судді Заїкіна А.П. (суддя-доповідач),

- суддів: - Князюка О.В., Таварткіладзе О.М.,

за участю секретаря судового засідання Бикової К.А.,

учасники справи:

- позивач ОСОБА_1 ,

- відповідач Державне підприємство «Одеський морський торговельний порт»,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Одеський морський торговельний порт» про поновлення на роботі та виплату заробітної плати за час вимушеного прогулу, за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Приморського районного суду міста Одеси, постановлену у складі судді Єршової Л.С. 06 жовтня 2020 року, про залишення позовної заяви без розгляду,

встановив:

У жовтні 2017 року ОСОБА_1 звернувся до суду з вищезазначеним позовом про поновлення на роботі та виплату заробітної плати за час вимушеного прогулу (Т. 1, а. с. 1 5).

Ухвалою Приморського районного суду м. Одеси від 06 жовтня 2017 року відкрито провадження у даній справі (Т. 1, а. с. 12).

Протокольною ухвалою Приморського районного суду м. Одеси від 26.08.2020 року позивачу було надано 10-денний строк для усунення наступних недоліків: - позивачем у позові не зазначено ціну позову; - не наведено обґрунтований розрахунок суми, що стягується. Вказане є порушенням пункту 3 частини 3 статті 175 ЦПК України (Т. 2, а. с. 22 23).

Ухвалою Приморського районного суду м. Одеси від 06 жовтня 2020 року вищевказаний позов залишено без розгляду.

Ухвала Приморського районного суду м. Одеси від 06 жовтня 2020 року мотивована тим, що з огляду на те, що на момент постановлення ухвали позивач недоліки, зазначені в протокольній ухвалі місцевого суду від 26.08.2020 року, не усунув, тому позовну заяву слід залишити без розгляду на підставі пункту 8 частини 1 статті 257 ЦПК України (Т. 2, а. с. 25).

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить ухвалу суду першої інстанції скасувати. Справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що ухвала суду є незаконною, необґрунтованою, постановленою з порушенням норм процесуального законодавства.

Апелянт вказує, що позивачем були усунуті недоліки позову. Між тим, оскаржувану ухвалу постановлено судом першої інстанції після усунення недоліків. Зазначає про незаконність оскаржуваної ухвали, оскільки ЦПК України не передбачено постановлення саме протокольної ухвали про залишення позову без руху. Крім того, посилається на те, що суд першої інстанції дійшов хибного висновку про необхідність застосування норм діючого ЦПК України, під час постановлення оскаржуваної ухвали, оскільки вищевказаний позов надійшов до суду першої інстанції у жовтні 2017 року, а тому саме норми ЦПК України в редакції від 03.08.2017 року підлягають застосуванні у даному випадку.

У відзиві на апеляційну скаргу ДП «Одеський морський торговельний порт»заперечує проти апеляційної скарги. Просить апеляційну скаргу залишити без задоволення. Оскаржувану ухвалу просить залишити без змін. Посилається на те, що в порушення приписів ЦПК України та вимог суду, у наданий позивачу строк для усунення недоліків позову, останній недоліки вищевказаного позову не усунув, що, на думку відповідача, має наслідком постановлення законної та обґрунтованої ухвали Приморського районного суду м. Одеси від 06 жовтня 2020 року про залишення позовної заяви без розгляду.

Учасники справи у судове засідання не з`явилися. Про дату, час і місце розгляду справи сповіщені належним чином.

Згідно з Указом Президента України від 13 березня 2020 року № 87/2020 «Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 13 березня 2020 року «Про невідкладні заходи щодо забезпечення національної безпеки в умовах спалаху гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», постанови Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року №211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19» з метою попередження розповсюдження захворюваності на гостру респіраторну інфекцію, спричинену коронавірусом COVID-19, на всій території України установлено карантин.

Рада суддів України рекомендувала у період карантину встановити особливий режим роботи судів України, а саме: роз`яснити громадянам можливість відкладення розгляду справ у зв`язку із карантинними заходами (Лист Ради суддів України від 16.03.2020 року, адресований Верховному Суду, Вищому антикорупційному суду, місцевим та апеляційним судам).

На підставі рішення зборів суддів Одеського апеляційного суду від 16 жовтня 2020 року, відповідно до частини 2 статті 29 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», постанов Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19» (зі змінами) та від 22 липня 2020 року № 641 «Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» (зі змінами), рішення Ради суддів України за №19 від 17 березня 2020 року, постанови головного державного санітарного лікаря України №16 від 09 травня 2020 року, рішення Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайної ситуації від 15 жовтня 2020 року, у зв`язку з ускладненням епідеміологічної ситуації в місті Одесі та із підтвердженням у працівників Одеського апеляційного суду діагнозу COVID-19, з метою запобігання поширенню захворюваності на гостру респіраторну інфекцію, спричинену коронавірусом COVID-19, серед співробітників та відвідувачів Одеського апеляційного суду та забезпечення безпечних умов праці працівникам суду ухвалено розпорядження Голови Одеського апеляційного суду № 12 від 16.10.2020 року «Про посилення карантинних обмежень та продовження особливого режиму роботи суду».

Пунктами 1, 5, 12 розпорядження Голови Одеського апеляційного суду № 12 від 16.10.2020 року «Про посилення карантинних обмежень та продовження особливого режиму роботи суду» передбачено, що тимчасово, на час установлення на території міста Одеси рівня епідемічної небезпеки: «помаранчевий» або «червоний», зупинено розгляд справ у відкритих судових засіданнях за участю учасників судових процесів та припинено їх допуск до залів судових засідань. Апеляційний суд розглядає цивільні справи, які не віднесені до справ, зазначених у частинах 1, 2 статті 369 ЦПК України, у відсутності учасників справи та осіб, які не залучалися до участі у справі судом першої інстанції, за наявності відомостей про їх повідомлення про дату, час і місце розгляду справи. Це розпорядження набрало чинності з 26 жовтня 2020 року.

Отже, вказане розпорядження видано з метою забезпечення здійснення правосуддя Одеським апеляційним судом, забезпечення доступу громадян до правосуддя під час дії установленого державою карантину, установлення на території міста Одеси рівня епідемічної небезпеки: «помаранчевий» або «червоний».

Статтею 372 ЦПК України передбачено, що апеляційний суд відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано поважними.

Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Виходячи з вищевказаного, враховуючи передбачені діючим процесуальним законодавством строки розгляду справи, баланс інтересів учасників справи у якнайшвидшому розгляді справи, освідомленість учасників справи про розгляд справи, створення апеляційним судом під час розгляду даної справи умов для реалізації її учасниками принципу змагальності сторін, достатньої наявності у справі матеріалів для її розгляду, колегія суддів ухвалила розглянути справу за відсутності її учасників.

Заслухавши суддю-доповідача, обговоривши доводи апеляційної скарги та відзиву на неї, дослідивши докази, що стосуються фактів, на які апелянт посилається в апеляційній скарзі, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права при постановленні рішення, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно з частиною 3 статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до частин 1, 2 статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість судового рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Згідно вимог статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Згідно з частиною 1 статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до пункту 11 Перехідних положень ЦПК України, заяви чи скарги не можуть бути залишені без руху, повернуті або передані за підсудністю, щодо них не може бути прийнято рішення про відмову у прийнятті чи відмову у відкритті провадження за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу, якщо вони подані з додержанням відповідних вимог процесуального закону, які діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Пунктом 8 частини 1 статті 257 ЦПК України передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, та не було сплачено судовий збір і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк.

Частинами 11, 12, 13 статті 187 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали. Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Недотримання вимог до позовної заяви, вказаних у пунктах 4, 5, 6 частини 2 статті 119 ЦПК України 2004 року, було підставою для залишення позовної заяви без руху (частина 1 статті 121 ЦПК України 2004 року), а невиконання вимог суду про усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк, було підставою для повернення позовної заяви на стадії вирішення питання про відкриття провадження (частина 2 статті 121 ЦПК України 2004 року).

За положеннями пункту 8 частини 1 статті 207 ЦПК України 2004 року невиконання вимог суду про усунення недоліків позовної заяви, виявлених після відкриття провадження у справі, було підставою для залишення позовної заяви без розгляду.

Між тим, з аналізу вищевказаних приписів законодавства, зокрема частини 1 статті 187 ЦПК України (Суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали) вбачається, що однією із необхідних підстав залишення позовної заяви без розгляду є наявність ухвали як окремого процесуального документа, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, з наданням позивачу строку для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Вказане у попередньому абзаці даної постанови, у розумінні ЦПК України, унеможливлює постановлення протокольної ухвали про залишення позову без руху, як такої, яку неможливо саме вручити позивачу, а наявність вручення позивачу ухвали про залишення позову без розгляду, як зазначалось вище, є однією із необхідних підстав залишення позовної заяви без розгляду.

Доводи апеляційної скарги щодо незаконності постановлення оскаржуваної ухвали, оскільки ЦПК України не передбачено постановлення саме протокольної ухвали про залишення позову без руху, є обґрунтованими.

Інші доводи апеляційної скарги, відзиву на апеляційну скаргу, не заслуговують на увагу суду, оскільки оскаржувана ухвала підлягає скасуванню саме з підстав порушення порядку залишення позову без розгляду, який передбачено статтею 187 ЦПК України.

Отже, оскаржувана ухвала підлягає скасуванню саме через порушення норм процесуального права, що мало наслідком постановлення оскаржуваного судового рішення, яке перешкоджає подальшому провадженню у справі.

Апеляційна скарга є обґрунтованою, а тому вона підлягає задоволенню.

Відповідно до пункту 6 частини 1 статті 374, пунктів 3, 4 статті 379 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції, у випадку постановлення ухвали при невідповідності висновків суду обставинам справи, порушення норм процесуального права чи неправильного застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

На підставі вищевикладеного, колегія судів приходить до висновку, що оскаржувана ухвала суду першої інстанції постановлена при невідповідності висновків суду обставинам справи, порушенні норм процесуального права, а тому підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції (Приморського районного суду м. Одеси) для продовження її розгляду, починаючи зі стадії вирішення питання щодо залишення позовної заяви без руху в порядку статті 187 ЦПК України.

Згідно з пунктом 2 частини 1 статті 389 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити у касаційному порядку ухвали суду першої інстанції, вказані у пунктах 3, 6, 7, 15, 16, 22, 23, 27, 28, 30, 32 частини 1 статті 353 цього Кодексу, після їх перегляду в апеляційному порядку.

Підстави касаційного оскарження вищевказаних судових рішень зазначені в частині 2 статті 389 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 379, 381, 382, 383, 384, 390 ЦПК України, Одеський

апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ,

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Приморського районного суду міста Одеси від 06 жовтня 2020 року про залишення позовної заяви без розгляду скасувати.

Справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, однак може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду у випадках, передбачених частиною другою статті 389 ЦПК України, протягом тридцяти днів з дня складення повної постанови.

Повний текст постанови складено 21 грудня 2020 року.

Головуючий суддя: А. П. Заїкін

Судді: О. В. Князюк

О. М. Таварткіладзе