Справа № 390/670/19
Провадження №2/390/34/20
УХВАЛА

"14" грудня 2020 р. Кіровоградський районний суд Кіровоградської області в складі:

головуючої - судді Бойко І.А.,

при секретарі Шматковій А.І.,

за участю представника позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2 ОСОБА_3 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в м. Кропивницький цивільну справу за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , ОСОБА_5 про визнання договору дарування № 485 недійсним у зв`язку з його фіктивністю,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Кіровоградського районного суду Кіровоградської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , в якому вона просить визнати недійсним договір дарування № 485, посвідчений 19.06.2018 року приватним нотаріусом Кропивницького міського нотаріального округу Озерною О.П.

В поданій позовній заяві позивачкою визначено, що предметом позову є договір дарування квартири АДРЕСА_1 , укладений 19.06.2018 року між ОСОБА_6 та ОСОБА_5 .

В якості підстав позову, прийнятого до провадження судом, вказано на те, що 19.06.2018 року відповідачем ОСОБА_2 без згоди та відома позивача, квартиру було відчужено на інше ім`я. Вчинення правочину здійснено лише для створення враження, ознака удаваності цього правочину властива діям обох сторін правочину, що свідчить про його фіктивність.

Під час підготовчого провадження позивачкою подано уточнену позовну заяву ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору: приватний нотаріус Кропивницького міського нотаріального округу Озерна О.П. про визнання недійсними та скасування договорів дарування.

В даній уточненій позовній заяві позивачка просить:

- визнати недійсним та скасувати договір дарування, укладений 02.08.2016 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_7 , посвідчений приватним нотаріусом Кіровоградського районного нотаріального округу Воронько Т.М., зареєстрований в реєстрі за № 195;

- визнати недійсним та скасувати договір дарування, укладений 20.10.2016 року між ОСОБА_7 та ОСОБА_6 , посвідчений приватним нотаріусом Кіровоградського районного нотаріального округу Воронько Т.М., зареєстрований в реєстрі за № 275;

- визнати недійсним та скасувати договір дарування, укладений 19.06.2018 року між ОСОБА_6 та ОСОБА_5 , посвідчений приватним нотаріусом Кропивницького міського нотаріального округу Озерною О.П., зареєстрований в реєстрі за № 485.

Крім того, позивачкою подано заяву про збільшення позовних вимог, в якій вона просить прийняти її до розгляду та вважати свої позовні вимоги такими:

- визнати недійсним та скасувати договір дарування, укладений 02.08.2016 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_7 , посвідчений приватним нотаріусом Кіровоградського районного нотаріального округу Воронько Т.М., зареєстрований в реєстрі за № 195;

- визнати недійсним та скасувати договір дарування, укладений 20.10.2016 року між ОСОБА_7 та ОСОБА_6 , посвідчений приватним нотаріусом Кіровоградського районного нотаріального округу Воронько Т.М., зареєстрований в реєстрі за № 275;

- визнати недійсним та скасувати договір дарування, укладений 19.06.2018 року між ОСОБА_6 та ОСОБА_5 , посвідчений приватним нотаріусом Кропивницького міського нотаріального округу Озерною О.П., зареєстрований в реєстрі за № 485.

В підготовчому судовому засіданні представник позивачки адвокат Завгородня В.В. підтримала уточнену позовну заяву та заяву про збільшення позовних вимог, просила прийняти їх до розгляду.

Представник відповідача ОСОБА_2 ОСОБА_3 заперечила проти прийняття уточненої позовної заяви та заяви про збільшення позовних вимог, оскільки ними змінюються підстави та предмет позовних вимог.

Відповідач ОСОБА_5 в підготовче судове засідання не з`явився, про дату, місце і час його проведення повідомлявся у встановленому законом порядку, причини його неявки суду не повідомлені.

Суд, дослідивши уточнену позовну заяву, заяву про збільшення позовних вимог, заслухавши представників сторін виходить до наступного.

Верховним Судом в постанові від 08.04.2020 року у справі № 761/41071/19 надано висновок, що предмет позову це певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення, яка опосередковується відповідним способом захисту прав або інтересів. Підстави позову це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

В постанові від 09.07.2020 року по справі № 922/404/19 Верховним Судом висловлено правову позицію, згідно якої під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Зі змісту уточненої позовної заяви та із заяви про збільшення позовних вимог вбачається, що позивачкою не збільшено обсяг позовних вимог за позовною вимогою за раніше поданим позовом щодо визнання недійсним договору дарування № 485, посвідченого 19.06.2018 року нотаріусом Озерною О.П., а фактично заявлено позовні вимоги з іншими підставами щодо визнання недійсними інших договорів, укладеними іншими сторонами, відмінними від тих, хто укладав договір № 485 від 19.06.2018 року. Підстави позову в уточненій позовній заяві та у заяві про збільшення позовних вимог не є такими, що тісно пов`язані із позовними вимогами за раніше поданим позовом та не випливають з них.

Отже, предмет позову у раніше поданій позовній заяві відрізняється від предмету позову в уточненій позовній заяві та у заяві про збільшення позовних вимог, тому подання останніх заяв свідчить про зміну предмету позову.

Відповідно до ч.3 ст.49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Згідно правової позиції Великої палати Верховного Суду, висловленої у справі №924/1473/15 зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається.

Позивач може змінити або предмет, або підставу позовних вимог тільки до початку розгляду справи по суті. Зміна одночасно предмету та підстав позову є новими позовними вимогами, які повинні оформлюватись відповідно до норм ЦПК України.

Як зазначалось вище, в якості підстав позову, прийнятого до провадження судом, вказано на те, що 19.06.2018 року відповідачем ОСОБА_2 без згоди та відома позивача, квартиру було відчужено на інше ім`я. Вчинення правочину здійснено лише для створення враження, ознака удаваності цього правочину властива діям обох сторін правочину, що свідчить про фіктивність вказаного правочину.

В той же час в уточненій позовній заяви позивачка посилається на те, що договір дарування від 20.10.2016 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_7 , договір дарування від 20.10.2016 року між ОСОБА_7 та ОСОБА_8 та договір дарування від 19.06.2018 року між ОСОБА_6 та ОСОБА_5 можуть бути кваліфіковані як правочини, які не були спрямовані на реальне настання обумовлених ними правових наслідків та свідчать про умисел обох сторін правочинів приховати справжні наміри учасників вказаних правочинів. Внутрішня воля кожного учасника всіх вищенаведених правочинів не відповідає зовнішнім проявам і не спрямована на настання правових наслідків.

Отже, суб`єктний склад правочинів, які позивачка вважає фіктивними є різним. Також відмінними є і обставини укладання вказаних договорів, які відрізняються, між собою, вони відрізняються від обставин, про які зазначала позивачка в позовній заяві, тому суд вважає, що в уточненій позовній заяві позивачем змінено підстави позову обставини, на яких ґрунтуються вимоги уточненої позовної заяви.

У справі 911/2139/19 Верховний Суд зазначив, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про "доповнення" або "уточнення" позовних вимог, або заявлення "додаткових" позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як:

- подання іншого (ще одного) позову, чи

- збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи

- об`єднання позовних вимог, чи

- зміну предмета або підстав позову.

Зважаючи, що заява про збільшення позовних вимог та уточнена позовна заява направлені одночасно на зміну предмета і підстав позову, що по суті є пред`явленням нового позову, тому у суду відсутні підстави для прийняття їх до розгляду.

Разом з цим, враховуючи положення ст.4 ЦПК України необхідно роз`яснити стороні позивача його процесуальне право на звернення до суду з позовом про визнання недійсними та скасування договорів дарування в загальному порядку, згідно положень ст.ст.175-177 ЦПК України.

Крім того, позивачкою ОСОБА_4 до суду подано клопотання, підтримане її представником в підготовчому судовому засіданні, про залучення співвідповідача, в якому вона просить залучити ОСОБА_7 в якості співвідповідача у даній справі.

Представник відповідача ОСОБА_2 ОСОБА_3 заперечила проти залучення ОСОБА_7 в якості співвідповідача, через відсутність належних правових підстав.

Зазначене клопотання позивачки задоволенню не підлягає, оскільки позивачем оспорюється договір дарування № 485 від 19.06.2018 року, укладений іншими сторонами - ОСОБА_6 та ОСОБА_5 . Позовні вимоги до ОСОБА_7 в позовній заяві не зазначено, предмет спору позивача до вказаної особи, оформлений у відповідній процесуальній формі, не визначено. Крім того, клопотання не містить доведення необхідності залучення вказаної особи в якості співвідповідача.

Керуючись ст.ст.49, 259-260 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

У прийнятті заяви позивача про збільшення позовних вимог, у прийнятті уточненої позовної заяви та у задоволенні клопотання про залучення співвідповідача ОСОБА_9 , - відмовити.

Уточнену позовну заяву, заяву про збільшення позовних вимог повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу процесуальне право на звернення до суду з позовом в загальному порядку, згідно положень ст.ст.175-177 ЦПК України.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Кропивницького апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги в 15-денний строк з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повний текст ухвали суду не було вручено у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому повної ухвали суду.

Повний текст ухвали виготовлений 19.12.2020 року.

Суддя Кіровоградського районного суду

Кіровоградської області І.А.Бойко