Справа № 369/7660/20
Провадження № 2/369/3691/20
23.10.2020 року Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі:
головуючого судді Пінкевич Н.С.
за участі секретаря Одинцов О.С.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - державний нотаріус Вишневої міської державної нотаріальної контори Київської області,про визнання права власності на квартиру в порядку спадкування,
У червні2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , третя особа - державний нотаріус Вишневої міської державної нотаріальної контори Київської області.
Свої вимоги мотивував тим, що він є спадкоємцем першої черги за законом, проте нотаріус відмовила йому у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спірне майно у зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів, неможливості встановити коло спадкоємців, які прийняли спадщину, а також визначити частку у спадщині кожного зі спадкоємців. Позивач звертає увагу, що відповідачка (рідна сестра позивача) відмовилася від прийняття спадщини після смерті їх матері на користь ОСОБА_1 , що підтверджується її заявою від 30 листопада 2019 року. При цьому, інших спадкоємців, які б звернулися з заявою про прийняття спадщини у встановлений законодавством строк, немає.
Просив визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер платника податку НОМЕР_1 , право власності на квартиру АДРЕСА_1 , в порядку спадкування після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 .
Позивач в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений, подав до суду заяву з проханням розглядати справу за його відсутності.
Відповідач в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений, відзив до суду не надходив.
Треті особи в судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлені, відзив до суду не надходив.
Відповідно до вимог ст.280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час та місце судового засідання, та не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин, не подав відзив, а позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
За таких обставин суд, враховуючи вимоги ст. 280 ЦПК України, вважає за можливе розглянути справу без участі відповідача та ухвалити по справі заочне рішення.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню частково, виходячи з наступних підстав.
Відповідно до ст. 80 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього Кодексу.
Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд сприяє всебічному і повному з`ясуванню обставин справи: роз`яснює особам, які беруть участь у справі, їх права та обов`язки, попереджує про наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій і сприяє здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених цим Кодексом.
Дослідивши наведені в позовній заяві доводи та перевіривши матеріали справи, суд встановив наступні обставини.
ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_3 , яка є матір`ю позивача та відповідачки, що підтверджується свідоцтвом про смерть від 11 вересня 2019 року серії НОМЕР_2 .
25 вересня 2019 року позивач через свого представника - ОСОБА_4 , звернувся до державного нотаріуса Вишневої міської державної нотаріальної контори Київської області із заявою про прийняття спадщини, на підставі якої заведено спадкову справу № 240/2019 до майна померлої11 червня 2019 року ОСОБА_3
17 грудня 2019 року позивач звернувся до державного нотаріуса Вишневої міської державної нотаріальної контори Київської області із заявою про видачу йому свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_3 на спадкове майно, а саме: квартира АДРЕСА_2 та житловий будинок з відповідними господарськими будівлями та спорудами, що розташований за адресою: с. Павлівщина, Гребенківський район, Полтавська область.
17 грудня 2019 року державним нотаріусом Вишневої міської державної нотаріальної контори Київської області Білінець О. П. прийнято постанову про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спірне майно, оскільки до спадкової справи не подано довідки з останнього місця проживання померлої, неможливо встановити факт прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , інших спадкоємців, які прийняли спадщину шляхом реєстрації з померлою за однією адресою на день її смерті. Також, неможливо встановити коло спадкоємців, які прийняли спадщину, та визначити частку у спадщині кожного зі спадкоємців.
Вказані обставини стали підставою для звернення позивача до суду з цим цивільним позовом за захистом порушених, на його думку, прав та інтересів.
При встановлені фактичних даних, дослідженні матеріалів справи та пояснень сторін, суд дійшов висновку про задоволення позову з огляду на таке.
Відповідно до ст. 15, 16 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способом захисту цивільних прав та інтересів може, зокрема, бути припинення дії, яка порушує право.
Статтею 11 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) визначено, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.
Частиною 1 ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
За приписами ч. 5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.
Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК України).
Згідно зі ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Частиною 1 ст. 1220 ЦК України передбачено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.
Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.
Згідно з ч. 2 ст. 1223 ЦК України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у ст. 1261-1265 цього Кодексу.
За приписами 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).
Поряд з цим, за ст. 392 ЦК України передбачено, що власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.
Пунктом 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» передбачено, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розгляді не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.
Так, постановою державного нотаріуса Вишневої міської державної нотаріальної контори Київської області Білінець О. П. від 17 грудня 2019 року відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру АДРЕСА_2 та житловий будинок з відповідними господарськими будівлями та спорудами, що розташований за адресою: с. Павлівщина, Гребенківський район, Полтавська область.
Поряд з цим, як установлено судом, ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 в АДРЕСА_3 де знаходилася з квітня 2019 року.
Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна квартира АДРЕСА_2 належала ОСОБА_3 на праві власності відповідно до договору купівлі-продажу від 29 березня 2003 року № 1696, посвідченого приватним нотаріусом Києво-Святошинського районного нотаріального округу Апишковою З. І.
Тобто, право власності померлої ОСОБА_3 на згадане вище майно підтверджується належними правовстановлюючими документами.
Крім того, судом установлено, що ОСОБА_2 (рідна сестра позивача) відмовилася від прийняття спадщини після смерті її матері ОСОБА_3 про що свідчить заява відповідачки від 30 листопада 2019 року № 662. При цьому, інших спадкоємців, які б звернулися із заявою про прийняття спадщини у встановлений строк немає.
Отже, позивач є єдиним спадкоємцем першої черги за законом, а тому суд знаходить повністю обґрунтованими позовні вимоги, у зв`язку з чим позов підлягає задоволенню.
Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини, сформовану в п. 58 рішення у справі «Серявін та інші проти України» (заява від 10 лютого 2010 року № 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (RuizTorija v.), серія A,303-A, п. 29).
На підставі викладеного, керуючись ст. 12, 81, 141, 200, 206, 263-265ЦПК України, суд
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - державний нотаріус Вишневої міської державної нотаріальної контори Київської області, про визнання права власності на квартиру в порядку спадкування задовольнити.
Визнати за за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер платника податку НОМЕР_1 , право власності на квартиру АДРЕСА_1 , в порядку спадкування після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 .
Заочне рішення може бути переглянуто Києво-Святошинським районним судом Київської області за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Рішення суду може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду, а в разі, якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Повний текст рішення виготовлений 23 жовтня 2020 року.

Суддя