РОЗІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________________________________________________________
Справа № 327/314/20
Провадження № 2/327/126/2020
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
23.12.2020 року смт. Розівка
Розівський районний суд Запорізької області у складі:
головуючого судді Завіновської А.П.,
при секретарі судового засідання Захаренко А.В.,
за відсутністю учасників справи,
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
30.09.2020 року ОСОБА_1 звернулася до суду із наведеним вище позовом, в обґрунтування якого зазначала наступне.
25.05.2018 року у Святошинському районному у місті Києві відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, під актовим записом № 451, вона зареєструвала шлюб із ОСОБА_2 . Від шлюбу вони мають спільну неповнолітню дитину сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Одруження з відповідачем виявилося невдалим, через постійні сварки. З вересня 2019 року шлюбні відносини між ними припинено і з цього часу вони почали проживати окремо, а тому подальше сімейне життя та збереження шлюбу суперечить їх інтересам.
З огляду на вказане, ОСОБА_1 просила розірвати укладений між нею та ОСОБА_2 , шлюб, зареєстрований 25.05.2018 року у Святошинському районному у місті Києві відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, під актовим записом № 451, та після розірвання шлюбу залишити їй прізвище « ОСОБА_4 ».
Ухвалою суду від 28.10.2020 року у даній цивільній справі було відкрито провадження та її призначено до судового розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін на 09 год. 00 хв. 13.11.2020 року. В подальшому розгляд справи було відкладено на 08 год. 00 хв. 04.12.2020 року та 08 год. 30 хв. 23.12.2020 (а.с. 18, 25, 31).
В судове засідання позивачка ОСОБА_1 не з`явилася, про час, дату та місце розгляду справи була повідомлена належним чином (а.с. 42). Крім того, подала до суду заяву, в якій просила розгляд справи здійснювати у її відсутність, додатково зазначивши, що позовні вимоги підтримує та заперечує проти надання строку для примирення, водночас не має заперечень стосовно ухвалення заочного рішення у справі за наявності для цього правових підстав (а.с. 9).
Відповідач ОСОБА_2 , в судове засідання повторно не з`явився, судові повістки на 09 год. 00 хв. 13.11.2020 року та 08 год. 00 хв. 04.12.2020 року, які були направлені останньому за місцем проживання, повернулася до суду без вручення адресату із поміткою поштового відділення на конверті «адресат відсутній за вказаною адресою» та судова повістка на 08 год. 30 хв. 23.12.2020 року повернулася до суду без вручення адресату із поміткою поштового відділення на конверті «адресат відмовився» (а.с. 22-24, 27-29, 32, 40-41).
Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України особи, які беруть участь у справі, зобов`язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.
Згідно до ч. 9 ст. 130 ЦПК України у разі відмови адресата одержати судову повістку особа, яка її доставляє, робить відповідну помітку на повістці і повертає її до суду. Особа, яка відмовилася одержати судову повістку, вважається повідомленою.
З огляду на вказані норми закону, ОСОБА_2 , вважається таким, що був сповіщений про час, дату і місце розгляду справи. Відзив не подав.
Виходячи з наведеного, а також положень ч. 3 ст. 211 ЦПК України, суд доходить висновку про можливість здійснення судового розгляду за відсутності учасників справи, на підставі наявних матеріалів, та за письмової згоди позивачки, ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ч. 4 ст. 223, ст. 280 ЦПК України.
Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось через неявку у судове засідання всіх учасників справи (ч. 2 ст. 247 ЦПК України).
Дослідивши матеріали справи та надані докази в їх сукупності, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову з огляду на наступне.
Положеннями статті 12 ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.
Частиною 1 статті 13 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Відповідно до ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Згідно положень ст. 111 СК України суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.
Судом встановлено, що сторони перебувають у шлюбі, який зареєстровано 25.05.2018 року у Святошинському районному у місті Києві відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, під актовим записом № 451 (а.с. 7).
Від шлюбу сторони мають спільну неповнолітню дитину сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 8).
Спір про поділ спільного майна подружжя та визначення місця проживання неповнолітньої дитини, на час розгляду даної справи, між сторонами відсутній.
Відповідач ОСОБА_2 відзив на позов не подав, чим не скористався своїми процесуальними правами, передбаченими ст. 12 ЦПК України.
Статтею 112 СК України встановлено, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і зберігання шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Враховуючи викладене, суд доходить висновку про те, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу є неможливим.
Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Оскільки позивачка в поданій до суду позовній заяві просила залишити їй прізвище чоловіка « ОСОБА_4 », суд вважає за необхідне після розірвання шлюбу залишити ОСОБА_1 прізвище « ОСОБА_4 ».
Згідно з ч. 2 ст. 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили (ч. 3 ст. 115 СК України).
Питання про розподіл судових витрат позивачем не порушувалось.
Керуючись ст. ст. 24, 110-115 СК України, ст. ст. 12, 13, 130, 211, 223, 247, 259, 263-265, 273, 274, 280-283ЦПК України, суд
позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.
Шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (паспорт № НОМЕР_1 , виданий 27.06.2018 року, ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 ) та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ), зареєстрований 25.05.2018 року у Святошинському районному у місті Києві відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, під актовим записом № 451, розірвати.
Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишити прізвище « ОСОБА_4 ».
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, Розівським районним судом Запорізької області, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Запорізького апеляційного суду через суд першої інстанції, Розівський районний суд Запорізької області шляхом подання в 30-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: А.П. Завіновська