30 листопада 2020 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:
Головуючого судді: Сенюти В.О.
при секретарі: Каліта І.С.
позивача: ОСОБА_1 ,
третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог
щодо предмету спору: ОСОБА_2 , ОСОБА_3
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,
Позивач ОСОБА_1 звернулася до Деснянського районного суду м. Києва із позовом до відповідача ОСОБА_4 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: ОСОБА_2 ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням. Позовну заяву обґрунтовує тим, що 06.02.1989 року ОСОБА_5 відповідно до ордеру № 202223 отримала двокімнатну квартиру АДРЕСА_1 , на сім`ю з двох осіб: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 . ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 померла, і власником особового рахунку стала позивач на підставі розпорядження Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації № 85 від 19.02.2016 року. У вказаній квартирі зареєстровано 4 особи: ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 . Позивач та відповідач перебували у зареєстрованому шлюбі до 24.02.2020року, із січня 2015 року ОСОБА_4 виїхав в інше місце, при цьому забрав свої речі. У вказаній квартирі не з`являється, витрат по утриманню квартири не несе. Враховуючи відсутність у позивача матеріальної можливості самостійно здійснювати утримання квартири, позивач позбавлена можливості отримати субсидію, у зв`язку із чим вимушена звернутися до суду із вказаним позовом. На підставі викладеного, позивач просить визнати ОСОБА_4 таким, що втратив право користування житловим приміщенням - квартирою АДРЕСА_1 .
Ухвалю Деснянського районного суду м. Києва від 14.09.2020 року відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання.
Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 02.11.2020 року, яка занесена до протоколу судового засідання, закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.
В судовому засіданні позивач підтримала позовну заяву, просила позов задовольнити з викладених підстав, проти ухвалення заочного рішення по справі не заперечувала.
Треті особи, які не заявляються самостійних вимог щодо предмету спору - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 в судовому засіданні позовну заяву підтримали, просили позов задовольнити з викладених підстав.
Відповідач в судове засідання не з`явився. Відповідачу надіслані судові повістка відповідно до вимог ст.128-130 ЦПК України за місцем реєстрації, рекомендованим поштовим відправленням про час та місце розгляду справи та здійснено публікацію оголошення на веб - порталі судової влади України Причини неявки суду невідомі.
Відповідач не скористався процесуальним правом подачі Відзиву на позовну заяву, а також доказів на підтвердження своїх заперечень, та за відсутності доказів поважності причин неподання учасниками розгляду заяв по суті справи, суд вирішує справу за наявними письмовими матеріалами, що відповідає положенню частини восьмої статті 178 Цивільного процесуального кодексу України.
Відповідно до вимог ст. 280 ЦПК України, у разі неявки у судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності з повідомленням причин неявки, ненадання відповідачем відзиву на позовну заяву, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Враховуючи вищевикладене, відповідно до ч.3 ст. 211, ч.4 ст. 223, ч.1 ст. 280, ст. 281 ЦПК України, суд ухвалив розглядати справу за відсутності Відповідача на підставі наявних у ній даних і доказів та ухвалити заочне рішення.
Вислухавши вступне слово позивача та третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору, всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному і об`єктивному розгляді справи, зібрані по справі докази, керуючись законом, суд дійшов наступного висновку.
Згідно копії свідоцтва про смерть від 14.01.2016 року, ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.9).
На підставі розпорядження Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації від 19.02.2016 року № 85 дозволено ОСОБА_1 змінити договір найму двокімнатної квартири АДРЕСА_1 у зв`язку із смертю матері ОСОБА_5 - власника особового рахунку (а.с.15).
Відповідно до витягу з реєстру територіальної громади м. Києва та довідок про реєстрацію місця проживання особи, у квартирі АДРЕСА_1 зареєстровано 4 особи: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 (а.с.7, 11, 14, 16, 27).
Як вбачається з копії рішення Деснянського районного суду м. Києва від 24.02.2020 року, шлюб укладений між позивачем та відповідачем було розірвано (а.с.20).
На підтвердження відсутності відповідача за місцем своєї реєстрації, позивач надала акти від 27.03.2019 року, 13.11.2019 року, 01.02.2020 року, які підписані мешканцями квартир № 64 , 31 - ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , засвідчені начальником ЖЕД-313 (а.с.21-23).
Відповідно до ст.71 ЖК України при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім`ї за ним зберігається житлове приміщення протягом шести місяців. Якщо наймач або члени його сім`ї були відсутні з поважних причин понад шість місяців, цей строк за заявою відсутнього може бути продовжено наймодавцем, а в разі спору - судом.
Згідно роз`яснень, викладених в п.10 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.04.1985 року (з наступними змінами) «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України» у справах про визнання наймача або члена його сім`ї таким, що втратив право користування жилим приміщенням (ст. 71 ЖК України) необхідно з`ясовувати причини відсутності відповідача понад встановлені строки. У разі їх поважності (перебування у відрядженні; у осіб, які потребують догляду; внаслідок неправомірної поведінки інших членів сім`ї тощо) суд може продовжити пропущений строк.
Статтею 72 ЖК України передбачено, що визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку.
Передбачених ч. 2 ст. 71 ЖК України випадків, коли жиле приміщення зберігається за відсутнім членом сім`ї наймача понад шість місяців, у судовому засіданні не встановлено.
Підстав для продовження строку відсутності особи у квартирі понад шість місяців не виявлено, а відтак, відповідача слід визнати такими, що втратили право користування спірною квартирою.
Згідно ч. 1 ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Статтею 89 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
На підставі вищевикладеного, беручи до уваги належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають задоволенню, оскільки як встановлено судом відповідач більше шести місяців у спірній квартирі не проживає, за комунальні послуги не сплачує, не несе інших витрат по утриманню житла.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 10, 11, 12, 13, 81, 82, 141, 209, 258, 263-268, 280-285 ЦПК України, суд, -
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням - задовольнити.
Визнати ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_5 , таким, що втратив право користування житловим приміщенням - квартирою АДРЕСА_1 .
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня отримання його копії.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку.
Рішення може бути оскаржено протягом 30 днів з дня його проголошення/складання повного тексту шляхом подання безпосередньо до Київського апеляційного суду апеляційної скарги.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не подано.

До початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Деснянський районний суд міста Києва.

Позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 .

Відповідач - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП: НОМЕР_2 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 .

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_3 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 .

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_4 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 .

Суддя: В.О. Сенюта