Справа № 2-37/11
Провадження №2-во/369/35/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.02.2020 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Пінкевич Н.С.,

при секретарі Середенко Б.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву про виправлення описки в рішенні суду по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Гатненська сільська рада Києво-Святошинського району Київської області про розподіл будинку в натурі, -

в с т а н о в и в :

Рішенням Києво-Святошинського району Київської області від 26 січня 2011 року позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Гатненська сільська рада Києво-Святошинського району Київської області про розподіл будинку в натурі задоволено частково.

25 лютого 2020 року до суду надійшла заява про виправлення описки в рішенні суду, оскільки на даний час існують перешкоди в реєстрації права власності на виділене майно.

Відповідно до до ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановлюється ухвала.

Питання про виправлення описки в рішенні суду розглядається в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, без повідомлення учасників справи.

Як убачається з матеріалів справи, при написанні резолютивної частини рішення, судом допущено описку, а саме неправильно додатково вказано про виділ приміщення в окрему кватиру, що фактично унеможливлює виконання рішення суду.

Відповідно до п. 19 постанови Пленуму Верховного Суду України №14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Зі змісту ст. 269 ЦПК України та роз`яснень Пленуму Верховного Суду України виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер.

До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків, визначення конкретного майна, тощо.

Вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що описка у рішенні суду від 26 січня 2011 року підлягають виправленню, оскільки судом неправильно у резолютивній частині рішення зазначено приміщення, які виділяються власнику, про що вказано в описовій частині рішення.

Керуючись ст.ст. 269, 381 ЦПК України, суд, - Керуючись ст. 219 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

Виправити описку в рішенні Києво-Святошинського районного суду Київської області від 26 січня 2011 року: а саме абз.3 резолютивної частини рішення викласти в наступній редакції «Визнати за ОСОБА_1 право власності на домоволодіння АДРЕСА_1 , виділивши їй приміщення: житлову кімнату 1-3 площею 8,0 кв.м, житлову кімнату 1-5 площею 12,4 кв.м, передпокій 1-1 площею 8,7 кв.м, кухня 1-2 площею 12,9 кв.м, загальною площею 42.0 кв.м; ґанок, літня кухня Б, погріб В, погрібняк Г, огорожа №2-4, замощення №5, колодязь №6. Загальною вартістю 58 897 грн.».

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 15 днів з дня її проголошення або складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Н.С. Пінкевич