Справа № 646/3683/19
№ провадження 2/646/532/2020
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06.11.2020 м.Харків

Червонозаводський районний суд міста Харкова в складі:

головуючий суддя Єжов В.А.

при секретарі Матвійчук В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Гончаренко Тарас Андрійович про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулася до суду із позовом, яким просить визначити додатковий строк тривалістю в два місяця для подання до Харківського міського нотаріального округу Харківської області заяви про прийняття спадщини за заповітом, яка відкрилася після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , що складається з 1/3 частини домоволодіння АДРЕСА_1 .

В обґрунтування позовних вимого позивач зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її колишній чоловік ОСОБА_2 . 09 грудня 2005 року від імені ОСОБА_2 посвідчено заповіт, яким належна заповідачу 1/3 частина домоволодіння АДРЕСА_2 заповідана ОСОБА_1 . Позивач не зверталася у встановлений законом строк із заявою про прийняття спадщини, оскільки мала хворобливий стан здоров`я та отримала некваліфіковану правову допомогу, під час якої її запевнили про можливість оформити спадкові права у будь-який час. Постановою приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Гончаренко Т.А. від 17 травня 2019 року позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, у зв`язку зі спливом строку на прийняття спадщини. Обгрунтовуючі поважність причин пропущення строку на прийняття спадщини позивач посилається на наявність ряду захворювань, перебування на диспансерному обліку, потреби постійного проходження лікування у медичних закладах.

Ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 31 травня 2019 року відкрито провадження у справі, розгляд справи призначений за правилами загального позовного провадження.

Представником відповідача Харківської м міської ради Хрущ Є.І. до суду подано відзив, яким він просить відмовити у задоволенні позовних вимог, посилаючись на недоведеність поважності причин не звернення ОСОБА_1 із заявою про прийняття спадщини протягом 7 років після відкриття спадщини

Ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 21 травня 2020 року підготовче судове засідання закрито, справу призначено до судового розгляду по суті

У судовому засіданні представник позивача ОСОБА_3 підтримала позовні вимоги та пояснила, що позивач своєчасно не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки тривалий час мала хворобливий стан та змушена була постійно звертатися до лікарів.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи без його участі.

Суд, вислухавши позивача, свідка ОСОБА_4 , дослідивши докази по справі, вважає позовні вимоги такими, що не підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

ОСОБА_2 на праві власності на підставі договору купівлі-продажу від 05 березня 1969 року належить 1/3 частина домоволодіння за адресою: АДРЕСА_3 .

09 грудня 2005 року від імені ОСОБА_2 складено та посвідчено приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Попрас Ю.В. заповіт, яким належну заповідачу 1/3 частину домоволодіння за вищевказаною адресою заповідано ОСОБА_1 .

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 помер, про що відділом державної реєстрації актів цивільного стану по м. Харкову реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції зроблено актовий запис № 6349 та видано свідоцтво про смерть серії НОМЕР_1 .

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина, що складається я з 1/3 частини домоволодіння за адресою: АДРЕСА_3 .

Єдиним спадкоємцем за заповітом є позивач у справі.

Згідно довідки про реєстрацію місця проживання від 13 травня 2019 року, ОСОБА_1 зареєстрована та постійно проживає за адресою: АДРЕСА_3 .

Як вбачається з домової книги на вказаний житловий будинок, ОСОБА_2 знятий з реєстрації за вищевказаною адресою з 2005 року.

Судом встановлено, що позивач протягом шести місяців з часу відкриття спадщини не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за заповітом.

Постановою приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Гончаренко Т.А. від 17 травня 2019 року ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_2 , у зв`язку з пропущенням строку для прийняття спадщини, ненаданням оригіналу правовстановлюючого документу на спадкове майно, а також несплатою належних платежів.

За ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно положень частин 1, 2 ст. 1220, частини 1 ст. 1222, частини 3 ст. 1223 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи, часом відкриття спадщини в такому випадку є день смерті особи. Спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Частинами 1, 3 ст. 1268, частиною 1 ст. 1269, частиною 1 ст. 1270 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

На підтвердження поважності причин пропущення строку на прийняття спадщини позивач надала витяг з медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого, датований 06 травня 2019 року, з якого вбачається, що позивач має наступні захворювання: ішемічна хвороба серця, кардіосклероз, гіпертонічна хвороба ІІ ступеню, хвороба суглобів, перебуває на диспансерному обліку «КМП № 2» з 1994 року.

Також, позивачем надано квитанції на оплату комунальних платежів за місцем реєстрації 2019 рік.

Допитана у судовому засіданні свідок ОСОБА_4 підтвердила, що позивач протягом тривалого часу має ряд хронічних захворювань та часто звертається до медичних установ за медичною допомогою.

Суд, в сукупності аналізуючи доводи позивача, надані докази, не знаходить підстав для задоволення позову, оскільки позивачем не надано жодного доказу на підтвердження об`єктивних та непереборних труднощів для звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини протягом шестимісячного строку після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Знаходження на диспансерному обліку та наявність захворювань, що підтверджено станом на час розгляду справи, не є непереборними особливими умовами, збігом важких обставин, що створили істотні труднощі позивачу подати заяву про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , зокрема шляхом направлення такої заяви поштою, доручення оформлення спадщини іншій особі або виклику нотаріуса за місцем постійного проживання.

Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

У пункті 2 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16 травня 2013 року № 24-753/0/4-13 міститься роз`яснення, відповідно до якого судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини:

1) юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини;

2) необізнаність особи про наявність спадкового майна;

3) похилий вік;

4) непрацездатність;

5) незнання про існування заповіту;

6) встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину;

7) відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини;

8) несприятливі погодні умови.

У постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду № 592/9058/17-ц від 06.06.2018 зазначено, що постійне проживання за кордоном не є поважною причиною для визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Виходячи з встановлених обставин, суд приходить до висновку що заявлені позивачем вимоги задоволенню не підлягають, оскільки будь-яких обставин, які б могли бути визнані поважними причинами пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини позивачем після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , не зазначено, надані позивачем докази не є достатніми. При таких обставинах, позивач не довела ту обставину, що вона була позбавлена можливості у шестимісячний строк з дня смерті спадкодавця подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Судові витрати понесені позивачем суд відносить за її рахунок.

На підставі викладеного, керуючись статтями 13, 81, 263-265 ЦПК України, статтями 1220, 1222, 1223, 1272 ЦК України, суд

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Гончаренко Тарас Андрійович, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення або з дня складання повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч.2 ст.358 ЦПК України.

Відповідно до п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України (в редакції від 03.10.2017): до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу, а саме, відповідно до ч.1 ст. 296 ЦПК України: апеляційна скарга подається апеляційному суду (Харківський апеляційний суд) через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення (Червонозаводський районний суд м.Харкова).

Позивач: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 ;

Відповідач: Харківська міська рада Харківської області, , місце знаходження: майдан Конституції, 7, м. Харків.

Третя особа: приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Гончаренко Тарас Андрійович, місце знаходження: пр. Гагаріна, 43, м. Харків, 61001.

Суддя: В.А. Єжов