Справа № 522/8928/20
Провадження № 2/522/4867/20
У Х В А Л А

09 грудня 2020 року м. Одеса

Приморський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді - Науменко А.В.,

за участю секретаря судового засідання - Звонецької І.М.,

розглянувши у судовому засіданні справу за позовом Першого заступника керівника Одеської місткової прокуратури № 3 в інтересах держави в особі Одеської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Державного реєстратора Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції в Одеській області Калашника Дмитра Сергійовича, Реєстраційної служби Біляївського міськрайоного управління юстиції в Одеській області, третя особа: Обслуговуючий кооператив «Шлях» про визнання незаконним рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, визнання незаконним свідоцтва, визнання недійсними договорів та звільнення земельної ділянки,-

ВСТАНОВИВ:

Приморським районним судом м. Одеси під головуванням судді Науменко А.В. слухається цивільна справа за позовною заявою Першого заступника керівника Одеської місткової прокуратури № 3 в інтересах держави в особі Одеської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Державного реєстратора Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції в Одеській області Калашника Дмитра Сергійовича, Реєстраційної служби Біляївського міськрайоного управління юстиції в Одеській області, третя особа: Обслуговуючий кооператив «Шлях» про визнання незаконним рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, визнання незаконним свідоцтва, визнання недійсними договорів та звільнення земельної ділянки.

Під час засідання по справі представником відповідача ОСОБА_1 адвокатом Гудима І.Б. подана заява про витребування інформації від Одеської міської ради щодо позиції відносно позову.

Представник позивача у судовому засіданні надала пояснення щодо представництва інтересів держави у суді, не заперечувала , щодо задоволення клопотання представника відповідача про витребування інформації від Одеської міської ради щодо позиції відносно позову.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020р. у справі № 912/2385/18, в якій зазначена позиція про те, що Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. З матеріалів справи не вбачається відповідних доказів про намір Одеської міської ради звернутись до суду з вказаним позовом.

З матеріалів справи слідує, що 07.12.2016 року на сесії Одеської міської ради було прийнято рішення щодо надання ОК "Шлях", який об`єднує інтереси співвласників машиномісць, в тому числі і спірного, дозволу на виготовлення проектної документації щодо відведення в багатострокову оренду земельної ділянки, загальним розміром 0,6886 га, яка фактично складається з п`яти земельних ділянок, розташованих по периметру житлового комплексу " ІНФОРМАЦІЯ_1 ", по АДРЕСА_1 .

При цьому, обставини дотримання прокурором встановленої частинами 3, 4 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" процедури, яка повинна передувати зверненню до суду з відповідним позовом, підлягають з`ясуванню судом не залежно від того, чи має місце факт порушення інтересів держави у конкретних правовідносинах, оскільки відповідно до приписів статей 53, 174 ГПК України недотримання такої процедури унеможливлює розгляд заявленого прокурором позову по суті. У той же час відповідний уповноважений орган держави (за його наявності), виконуючи свої функції, не позбавлений можливості самостійно звернутись до суду з метою захисту інтересів держави.

Аналіз частини третьої статті 23 Закону України "Про прокуратуру" дає підстави стверджувати, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках:

- якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження;

- у разі відсутності такого органу.

Перший "виключний випадок" передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Однак підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно відрізняються.

У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно.

"Не здійснення захисту" виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

"Здійснення захисту неналежним чином" виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.

"Неналежність" захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який серед іншого включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

Так, захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 20.09.2018 у справі №924/1237/17.

Також суд враховує пояснення представника позивача про наявність більше двохсот машиномісць, по яким за вказаною адресою, ще готуються позови для подачі до суду у майбутньому. Тому заняття правової позиції Одеською міською радою має суттєве значення для вирішення спору.

Згідно ч.1 ст. 81 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Враховуючи, вищевикладене, та за ініціативою сторін, суд, вважає необхідним зобов`язати Одеську міську раду надати пояснення (інформацію), яка має суттєве значення для розгляду справи

Керуючись ст. ст. 2, 5, 12, 13, 76, 81, 83, 84, 223, 258-260 ЦПК України суд,

ПОСТАНОВИВ:

Зобов`язати Одеську міську раду надати позицію щодо позову Першого заступника керівника Одеської місткової прокуратури № 3 в інтересах держави в особі Одеської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Державного реєстратора Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції в Одеській області Калашника Дмитра Сергійовича, Реєстраційної служби Біляївського міськрайоного управління юстиції в Одеській області, третя особа: Обслуговуючий кооператив «Шлях» про визнання незаконним рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, визнання незаконним свідоцтва, визнання недійсними договорів та звільнення земельної ділянки.

Письмові пояснення направити до Приморського районного суду м. Одеси за адресою м. Одеса, вул. Балківська, 33, до наступного судового засідання, яке відбудеться 20 січня 2021 року о 14 годині 30 хвилин у залі судових засідань №215.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються в апеляційну скаргу на рішення суду.

Суддя А.В. Науменко