Дата документу 08.12.2020 Справа № 314/2921/16-ц
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 грудня 2020 року

м. Запоріжжя

Єдиний унікальний номер справи № 314/2921/16

Провадження № 22-ц/807/3277/20

Запорізький апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді Кримської О.М. (суддя-доповідач),

суддів: Дашковської А.В., Кочеткової І.В.,

за участю секретаря судового засідання: Волчанової І.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Вільнянського районного суду Запорізької області від 09 липня 2019 року у складі судді Кофанова А.В. про призначення додаткової експертизи в справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ житлового будинку,-

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Вільнянського районного суду Запорізької області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розділ в натурі житлового будинку та земельних ділянок та звернення стягнення на частку у майні, що є у спільній частковій власності.

04 липня 2019 року відповідачем ОСОБА_1 до суду було подано клопотання про призначення додаткової експертизи у вказаній цивільній справі.

Клопотання мотивоване тим, що в ухвалі суду про призначення судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи, зазначено про наявність на спірній земельній ділянці шістнадцяти об`єктів, які належать до надвірних та господарських споруд. Проте, згідно висновком експерта визначено порядок поділу та користування між сторонами тільки об`єктами позначеними літ. «А» та літ. «а», тобто двома об`єктами із шістнадцяти.

Ухвалою Вільнянського районного суду Запорізької області від 09 липня 2019 року в цій справі за клопотанням відповідача ОСОБА_1 призначено додаткову будівельно-технічну експертизу. Проведення експертизи доручено експертам Запорізького відділення Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз. Витрати на проведення експертизи покладено на ОСОБА_1 .

Не погоджуючись з вказаною ухвалою, в частині покладення на ОСОБА_1 витрат за проведення експертизи, останнім подано апеляційну скаргу.

В обґрунтування апеляційної скарги, вказано, що висновок експерта від 28 березня 2018 року є неповним, оскільки експертом не надано відповіді на питання, що були поставлені ухвалою суду, проте оплату за такі послуги експертною організацією вже було отримано в повному обсязі. Таким чином безпідставним і незаконним, на думку відповідача, є покладення на нього витрат по оплаті додаткової експерти, тому ОСОБА_1 просить скасувати ухвалу Вільнянського районного суду Запорізької області від 09 липня 2019 року в цій частині.

Відповідач до суду апеляційної інстанції не з`явився, проте приймає участь в судовому засіданні через свого уповноваженого представника.

ОСОБА_2 до суду апеляційної інстанції не з`явилась, повідомлялась про місце та час розгляду справи за адресою місця проживання, причини неявки не повідомила ( а.с. 84).

Судова колегія, враховуючи положення ч.2 ст. 372 ЦПК України, ухвалила розглядати справу за відсутності учасників справи, які не прибули в судове засідання.

Оскільки ухвала Вільнянського районного суду Запорізької області від 09 липня 2019 рокуне оскаржується в частині призначення додаткової експертизи, апеляційним судом вказане судове рішення в цій частині не переглядається.

Заслухавши у засіданні апеляційного суду суддю - доповідача, пояснення представника ОСОБА_1 адвоката Сердюк Р.В., дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції та обставини справи в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що в провадженні Вільнянського районного суду Запорізької області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розділ в натурі житлового будинку та земельних ділянок та звернення стягнення на частку у майні, що є у спільній частковій власності.

13 липня 2017 року позивачкою ОСОБА_2 було заявлено клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи для визначення варіантів розділу нерухомого майна в натурі.

Ухвалою Вільнянського районного суду Запорізької області від 20 березня 2017 року вказане клопотання було задоволено. Призначено по справі комплексну будівельно-технічну та земельно-технічну експертизу, на вирішення якої поставлено наступні питання:

1) які є варіанти для поділу в натурі у рівних частках (по 1/2 за кожною із сторін) незавершеного будівництвом житлового будинку (враховуючи надвірні та господарські споруди) № НОМЕР_1 по АДРЕСА_1 (у тому числі враховуючи варіанти із залишенням його частини у спільній власності, та/або із зменшенням частки одного зі співвласників з виплатою йому грошової компенсації?)

2) які будівельні роботи необхідно виконати для здійснення такого поділу та яка їхня вартість?

3) які є варіанти для поділу в натурі у рівних частках (по 1/2 за кожною із сторін) земельної ділянки кадастровий номер :07:0001:004 площею 0,1166 га, цільове призначення для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, розташованої по АДРЕСА_1 , відповідно до варіантів поділу незавершеного будівництвом житлового будинку, розташованого на цій земельній ділянці?

4) які є варіанти для поділу в натурі у рівних частках (по 1/2 за кожною із сторін) земельної ділянки кадастровий номер :13002:0015 площею 0,1000 га, цільове призначення для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, розташованої по АДРЕСА_1 ?

Проведення експертизи доручено експертам Запорізького відділення Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз. Витрати на проведення експертизи покладено на позивачку ОСОБА_2

06 квітня 2018 року до Вільнянського районного суду Запорізької області надійшов висновок експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи.

04 липня 2019 року відповідачем ОСОБА_1 до суду було подано клопотання про призначення додаткової експертизи у вказаній цивільній справі.

Клопотання мотивоване тим, що в ухвалі суду про призначення судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи, зазначено про наявність на спірній земельній ділянці шістнадцяти об`єктів, які належать до надвірних та господарських споруд. Проте, згідно висновку експерта, після проведення експертизи визначено порядок поділу та користування між сторонами тільки об`єктами позначеними літ. «А» та літ. «а», тобто двома об`єктами із шістнадцяти.

Ухвалою Вільнянського районного суду Запорізької області від 09 липня 2019 року в цій справі призначено додаткову будівельно-технічну експертизу, на вирішення якої поставлено наступні питання: 1) які є варіанти для поділу в натурі у рівних частках (по 1/2 за кожною із сторін) господарських будівель і споруд, які є складовою частиною незавершеного будівництвом житлового будинку АДРЕСА_1 (гараж літ."Б"; погріб літ."пг"; оглядова яма; сарай літ."Д"; душ літ."Е"; вбиральня літ."Ж"; ворота № 8; паркан № 3; водопровід № 4; водомір № 4-1; паркан № 5; хвіртка № 6; зливна яма № 7; замощення І) відповідно до варіантів поділу житлового будинку та земельної ділянки, наведених у висновку експертизи № 143/144-17 від 28.03.2018 року, проведеної судовим експертом Дніпропетровського НДІІСЕ, у тому числі з можливістю залишення частини цих будівель і споруд у спільній власності? 2) які будівельні роботи необхідно виконати для здійснення такого поділу?

Проведення експертизи доручено експертам Запорізького відділення Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз. Витрати на проведення експертизи покладено на відповідача ОСОБА_1 , як на особу, якою було заявлено відповідне клопотання.

Як передбачено ст. 103 ЦПК України, у разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу.

Статтею 113 ЦПК України передбачено, що якщо висновок експерта буде визнано неповним або неясним, судом може бути призначена додаткова експертиза, яка доручається тому самому або іншому експерту (експертам).

Якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам).

Відповідно до положень ст. ст. 3, 12 Закону України «Про судову експертизу» судово-експертна діяльність здійснюється на принципах законності, незалежності, об`єктивності і повноти дослідження. Незалежно від виду судочинства та підстави проведення експертизи судовий експерт зобов`язаний: провести повне дослідження і дати обґрунтований та об`єктивний письмовий висновок; на вимогу особи або органу, які залучили експерта, судді, суду дати роз`яснення щодо даного ним висновку;

Відповідно до положення ч. 1, 3 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати, зокрема, пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи;

Згідно з ч. 3,4 ст. 139 ЦПК України експерт, спеціаліст чи перекладач отримують винагороду за виконану роботу, пов`язану зі справою, якщо це не входить до їхніх службових обов`язків.

Суми, що підлягають виплаті залученому судом експерту, спеціалісту, перекладачу або особі, яка надала доказ на вимогу суду, сплачуються особою, на яку суд поклав такий обов`язок, або судом за рахунок суми коштів, внесених для забезпечення судових витрат.

Як передбачено пунктом 2.1. «Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень», що затверджена наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5, серед іншого експерт має право: одержувати винагороду за проведення експертизи та відповідно до законодавства компенсацію (відшкодування) витрат за виконану роботу та витрат, пов`язаних із викликом для надання роз`яснень чи показань, у разі якщо це не є його службовим обов`язком.

Згідно з роз`ясненнями, які містяться у п. 2 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» (із змінами і доповненнями, внесеними постановою пленуму ВССУ від 25 вересня 2015 року № 10) (далі - постанова), згідно із главою 8 розділу I ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Разом із тим у п. 45 названої постанови роз`яснено, що вирішуючи питання про відшкодування витрат, пов`язаних із проведенням судових експертиз, суду необхідно враховувати, що відповідно до статті 15 Закону України від 25 лютого 1994 року № 4038-XII "Про судову експертизу" витрати на проведення судових експертиз науково-дослідними установами Міністерства юстиції України та судово-медичними і судово-психіатричними установами Міністерства охорони здоров`я України відшкодовуються в порядку, передбаченому законодавством.

При цьому витрати, пов`язані з проведенням судової експертизи, під час судового розгляду має нести сторона, яка заявила клопотання про проведення судової експертизи, а якщо таке клопотання заявлено двома сторонами, то витрати несуть обидві сторони порівну. Тому в ухвалі про призначення експертизи суд вправі зобов`язати відповідну сторону перерахувати, у тому числі шляхом здійснення попередньої оплати, суму витрат на проведення експертизи експертній установі (судовому експерту, який не є працівником державної спеціалізованої установи) (стаття 7 Закону України "Про судову експертизу"). У разі відмови чи ухилення заінтересованої сторони від оплати витрат, пов`язаних із проведенням судової експертизи, суд скасовує ухвалу про призначення судової експертизи і настають наслідки, передбачені частиною першою статті 146 ЦПК (стаття 109 ЦПК України в редакції після 15.12.2017).

Після закінчення розгляду справи витрати, пов`язані з проведенням судової експертизи, підлягають розподілу судом на загальних підставах, визначених статтею 88 ЦПК (аналогічні положення визначені ст. 141 ЦПК України в редакції після 15.12.2017). При цьому постановою Кабінету Міністрів України від 27 квітня 2006 року № 590 "Про граничні розміри компенсації витрат, пов`язаних з розглядом цивільних та адміністративних справ, і порядок їх компенсації за рахунок держави" встановлено граничний розмір компенсації витрат, пов`язаних із проведенням судових експертиз.

З мотивів, викладених вище, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про покладення витрат на проведення додаткової експертизи на відповідача ОСОБА_1 , оскільки така експертиза призначена судом саме за його клопотанням.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що ухвала суду першої інстанції постановлена з дотриманням норм процесуального права і не може бути скасована з підстав, викладених в апеляційній скарзі.

Керуючись ст.ст. 374, 375, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, апеляційний суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Вільнянського районного суду Запорізької області від 09 липня 2019 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, проте може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 11 грудня 2020 року.

Головуючий: О.М. Кримська

Судді: А.В. Дашковська

І.В. Кочеткова