Уманський міськрайонний суд Черкаської області
Справа №705/5109/19
2/705/989/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 лютого 2020 року Уманський міськрайонний суд Черкаської області, в складі:

головуючого судді Коваля А.Б.

секретаря судового засідання Остропольської О.В.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Умань цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Уманської міської ради про визначення додаткового строку на прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у місті Умані Черкаської області помер його батько ОСОБА_2 у віці 52 років.

Після смерті батька залишилося спадкове майно, яке складається із нерухомого майна, що розташоване у місті Умані Черкаської області і належить спадкодавцю на праві власності у відповідності до чинного законодавства.

У серпні 2019 року він звернувся за консультацією до нотаріуса в місті Умані Черкаської області щодо оформлення спадщини після смерті батька, однак йому було повідомлено, що для цього законодавством встановлено шестимісячний строк для прийняття спадщини, який він пропустив, а тому вказане питання потрібно вирішувати в судовому порядку, для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Однак нотаріусом йому було відмовлено у видачі постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії, оскільки його повноваження поширюються на районний нотаріальний округ, а тому йому потрібно звернутися до міського нотаріуса міста Умані.

18 жовтня 2019 року він звернувся до приватного нотаріуса Уманського міського нотаріального округу Черкаської області Волошенюк Л.О., яка 18 жовтня 2019 року винесла постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, у зв`язку із пропуском строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини.

До звернення із заявою до нотаріуса він вважав, що фактично прийняв спадщину, оскільки його батько ОСОБА_2 , проживав до дня смерті у тому ж помешканні, що і він. Однак, ним було встановлено вже згодом, що його батько, із невідомих йому причин був знятий з реєстрації.

На цей час склалася така ситуація, коли він, будучи прямим спадкоємцем після смерті свого батька ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , вимушений звертатися до суду з вказаним позовом за захистом своїх прав.

Вважає, що строк ним пропущено з поважних причин, а саме він був впевнений, що його батько зареєстрований у квартирі разом з ним, у якій вони разом і проживали, вважав себе таким, що прийняв спадщину, після передбаченої смерті батька перебував під певним моральним тиском, а також вимушений був виїхати за кордон і ця поїздка була спланована набагато раніше і не могла бути відміненої за певних обставин.

Просить суд визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , додатковий строк тривалістю в один місяць для подання до нотаріуса заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Умань Черкаської області.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, від представника позивача адвоката Каленської С.С. надійшла письмова заява, у якій просить суд справу слухати у її відсутність та у відсутність її довірителя позивача по справі, позовні вимоги підтримують та просять суд позов задоволити.

Представник відповідача Уманської міської ради в судове засідання не з`явився, на адресу суду надійшла письмова заява, у якій просять суд справу слухати у відсутність їх представника, позовні вимоги визнають та не заперечують проти задоволення позову.

Відповідно до ч. 2 ст. 211 ЦПК України судове засідання проведено у відсутності сторін, на підставі наявних у суду матеріалів та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, що відповідає положенням ч.2 ст. 247 ЦПК України.

Дослідивши письмові матеріали справи суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з таких підстав.

Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Згідно з ч.4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Судом встановлено про те, що згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 , виданого Уманським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Черкаській області, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , актовий запис № 59.

Згідно постанови ОСОБА_3 , приватного нотаріуса Уманського міського нотаріального округу Черкаської області, від 18 жовтня 2019 року, ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно після смерті ОСОБА_2 , у зв`язку з тим, що вчинення такої нотаріальної дії суперечить вимогам законодавства, так як спадщина у встановлений законом спосіб не прийнята, спадкоємець не подав приватному нотаріусу доказів про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 і, відповідно до чинного законодавства не може претендувати на оформлення права на спадщину.

Згідно довідки ОСББ «Комарова, 5», батько ОСОБА_1 ОСОБА_2 , проживав по АДРЕСА_1 , але не був зареєстрований у цій квартирі.

Відповідно до положень ст.ст. 12, 13, 81 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках, а кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.

Згідно ч. 2 ст. 1220 ЦК України, часом відкриття спадщини є день смерті особи, або день з якого вона оголошується померлою.

Відповідно до ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

У відповідності до ч.ч. 1, 3 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно Правової позиції Верховного Суду України у справі № 6-85цс12, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Якщо ж у спадкоємця перешкод не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкову справу, то положення ч. 3 ст. 1272 ЦК України не застосовуються.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Аналізуючи зібрані по справі докази в світлі наведених правових норм, суд вважає, що строк на звернення із заявою про прийняття спадщини пропущений з поважних причин.

Враховуючи викладене, а також те, що представник відповідача не заперечував проти задоволення позову, суд дійшов висновку, що є всі підстави для задоволення позовних вимог ОСОБА_1 і що встановлений законом 6-ти місячний строк для прийняття спадщини ним пропущений з поважних причин.

Встановлені судом обставини повністю підтверджуються дослідженими в судовому засіданні доказами.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 12, 76-81, 223, 258, 259, 264, 265, 268, 280-284, 354, 355 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов задоволити.

Визначити ОСОБА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , додатковий строк один місяць, для подання до нотаріуса заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Умань Черкаської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення до Черкаського апеляційного суду безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Уманський міськрайонний суд Черкаської області.

Суддя: А. Б. Коваль