Справа № 686/7877/15-ц
Провадження № 2-п/686/7/20
УХВАЛА

14 лютого 2020 року Хмельницький міськрайонний суд Хмельницької області в складі:

головуючого судді Стефанишина С.Л.,

секретарі судового засідання Кшановській Є.З.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Хмельницький матеріали заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Хмельницького міськрайонного суду від 29 липня 2015 року по справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Акціонерний банк «Укоопспілка» до ОСОБА_1 про стягнення суми боргу за кредитним договором, -

встановив:

ОСОБА_1 , звернувся до суду з заявою перегляд заочного рішення у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Акціонерний банк «Укоопспілка» до ОСОБА_1 про стягнення суми боргу за кредитним договором, посилаючись на те, що від приватного виконавця Лабчука Р.М. в листопаді 2019 року стало відомо про існування судового рішення Хмельницького міськрайонного суду від 29.10.2015 року по справі №686/7877/15-ц. На подану ОСОБА_1 заяву Хмельницьким міськрайонним судом 16.12.2019 року було надано копію заочного рішення Хмельницького міськрайонного суду від 29.07.2015 року та копію ухвали від 22.04.2019 року по справі №686/7877/15-ц.

Рішення Хмельницького міськрайонного суду від 29.07.2015 року та ухвалу Хмельницького міськрайонного суду від 22.04.2019 року по справі №686/7877/15-ц отримано вперше. Позовну заяву з додатками якими позивач обґрунтовує наявність в нього права вимоги не отримував, жодних повісток чи повідомлень про час та місце розгляду справи не отримував, про існування судової справи № 686/7877/15-ц було невідомо, в зв`язку з викладеним був позбавлений можливості з`являтись в судові засідання, був позбавлений можливості подати відзив на позовну заяву, був позбавлений можливості подавати докази на підтвердження своїх заперечень по справі та інших клопотань по справі, в тому числі клопотання про застосування строків позовної давності.

Також не було відомо про заміну сторони виконавчого провадження по справі №686/7877/15-ц, жодних повісток чи повідомлень про час та місце розгляду справи не отримував, про існування вказаної справи не знав.

Заочне рішення було винесено відсутності відповідача ОСОБА_1 , чим було порушено права, жодних повісток чи повідомлень про час та місце розгляду справи не отримував, взагалі не було відомо, що існує якась судова справа щодо нього.

За адресою: АДРЕСА_1 не проживає, вже більше восьми років, а проживає за адресою: АДРЕСА_2 , жодних повісток та повідомлень не отримував.

Окрім того судом першої інстанції при винесенні заочного рішення не враховано обставини та докази які мають істотне значення для всебічного, повного, об`єктивного та безпосереднього розгляду справи та ухвалення законного та обґрунтованого рішення.

Сторони у судове засідання не з`явилися, про час та місце судового розгляду справи повідомлялися в установленому законом порядку.

Вивчивши письмові матеріали справи, суд вважає, що подана заява не підлягає задоволенню.

У відповідності до положень ст. 287 ЦПК України, заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час та місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Суд, ознайомившись із заявою про перегляд заочного рішення, запереченнями, вивчивши матеріали справи, дійшов висновку про необґрунтованість вимог заяви про перегляд заочного рішення у зв`язку з наступним.

Відповідно до ст.284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Згідно із положеннями ст. 285 ЦПК України, у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначені, зокрема: обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання і не повідомлення їх суду, і докази про це посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

Відповідно до ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Тобто для скасування заочного рішення необхідна наявність одночасно двох наведених умов.

Аналіз зазначеної норми дозволяє прийти до висновку, що лише сукупність наведених у ній обставин є підставою для скасування заочного рішення.

Відповідно до довідки відділу адресно довідкової роботи УДМС України і Хмельницькій області від 05 травня 2015 року ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з 08.07.2005 року зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 .

Як вбачається з матеріалів цивільної справи, за адресою на яку направлялись судові повістки ОСОБА_2 отримані не були, однак в матеріалах справи наявна телефонограма (а.с.90) про дату та час розгляду вищевказаної справи, що свідчить про належне повідомлення відповідача.

Отже відповідачу було достеменно відомо про наявність у суді на розгляді даної цивільної справи.

З матеріалів справи вбачається, що відповідач був належним чином сповіщений про час розгляду справ, відзиву, заяв чи клопотань від відповідача до суду не надходило.

Суд враховує, що заявником не додано доказів, якими він обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача та які мають мати істотне значення для правильного вирішення спору та які не були відомі суду під час ухвалення заочного рішення.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ч. 2 ст. 78 ЦПК України).

Згідно ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до ч. 3ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду в загальному порядку.

За наведених вище обставин, беручи до уваги строк який минув з мометну хвалення рішення суд вважає, що заява про перегляд заочного рішення є не обґрунтованою та такою, що не підлягає до задоволення, оскільки відповідачем не доведено не прибуття в судові засідання, а докази надані представником не свідчать про істотність значення для правильного вирішення справи.

Керуючись ст.ст.4,12,13,76,258-260,287,288 ЦПК України, суд, -

постановив:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Хмельницького міськрайонного суду від 29 липня 2015 року по справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Акціонерний банк «Укоопспілка» до ОСОБА_1 про стягнення суми боргу за кредитним договором - залишити без задоволення.

Роз`яснити заявнику, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: С. Стефанишин