У Х В А Л А

27 лютого 2020 року

м. Харків

Справа № 643/4593/17

Провадження № 22-ц/818/1411/20

Харківський апеляційний суд у складі судді судової палати у цивільних справах Бровченка І.О.

у порядку вирішення питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 адвоката Волочнюка Михайла Олександровича на рішення Московського районного суду м. Харкова від 20 листопада 2019 року в складі судді Скотаря А.Ю. за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа: Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради про визнання недійсним договору завдатку та витребування майна з чужого незаконного володіння,

встановив:

Рішенням Московського районного суду м. Харкова від 20 листопада 2019 року позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради про визнання недійсним договору завдатку та витребування майна з чужого незаконного володіння задоволено частково.

Визнано недійсним договір завдатку від 10 жовтня 2016, укладений між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

Витребувано з чужого незаконного володіння ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 нерухоме майно квартиру АДРЕСА_1 .

Стягнуто з ОСОБА_3 та ОСОБА_4 на користь ОСОБА_2 сплачений судовий збір у розмірі 640,00 грн в рівних частках по 320 грн з кожного.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір у розмірі 6600,00 грн.

В задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Представник ОСОБА_1 адвокат Волочнюк М.О. подав апеляційну скаргу на зазначене рішення суду.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 20 січня 2020 року апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 адвоката Волочнюка М.О. залишено без руху, надано апелянту строк протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху для усунення недоліків апеляційної скарги: подання до суду документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

В ухвалі Харківського апеляційного суду від 20 січня 2020 року про залишення апеляційної скарги без руху було зазначено розмір судового збору, який необхідно сплатити апелянту, а саме 10848,95 грн.

На виконання зазначеної ухвали Харківського апеляційного суду про залишення апеляційної скарги без руху апелянтом подано документ, що підтверджує сплату судового збору частково, а саме - у розмірі 960,00 грн, та клопотання про відстрочення сплати судового збору в сумі 9888,95 грн.

В обґрунтування зазначеного клопотання апелянт посилається на скрутний майновий стан ОСОБА_1 , що обумовлений відсутністю доходу у зв`язку з відсутністю роботи, перебуванням на її утриманні малолітньої дитини та тим фактом, що вона є вимушеною переселенкою з м. Алчевськ Луганської області. У клопотанні апелянт просить суд врахувати, що ОСОБА_1 , подаючи апеляційну скаргу, діє в інтересах захисту житлових прав ОСОБА_1 та її малолітньої дитини ОСОБА_5 , яка як і ОСОБА_1 іншого житла не має. Також просить суд врахувати, що на даний час ОСОБА_1 одна залишилась виховувати та утримувати малолітню дитину ОСОБА_5 , додає копію свідоцтва про народження дитини ОСОБА_5 .

Частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України встановлено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Пунктом 29 постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» встановлено, що відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI «Про судовий збір» та 136 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі. Однак, такі докази мають бути достатніми для задоволення вимог заявника або його заперечень згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України.

Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (Рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункт 44; Рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

Апелянтом не надано доказів на підтвердження скрутного майнового стану, який не дозволяє сплатити судовий збір у повному обсязі. Не надано доказів про доходи чи їх відсутність (зокрема, довідки про доходи, про відсутність грошових коштів на рахунку, нерухомого та рухомого майна тощо). Доказів того, ОСОБА_1 тимчасово не працює апелянтом не подано. Довідка про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи апелянтом також не надана. Відтак дані, які б свідчили, про майновий стан ОСОБА_1 , який би унеможливлював сплату судового збору у розмірі або вказували на те, що при сплаті судового збору заявника буде поставлено у скрутне матеріальне становище, відсутні. До того ж зі змісту апеляційної скарги вбачається, що оскаржується рішення суду першої інстанції по справі, у якій ОСОБА_1 має процесуальний статус відповідача та не є особою, яка діє як законний представник ОСОБА_5 . Крім того, предметом позову є визнання недійсним договору завдатку та витребування майна з чужого незаконного володіння квартири, а не захист житлових прав.

У зв`язку з чим, суд вважає, що у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції необхідно відмовити.

Перевіривши матеріали справи, вважаю, що за апеляційною скаргою не може бути відкрито апеляційне провадження, оскільки апеляційна скарга не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 356 ЦПК України.

В порушення вимог п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України апелянтом не надано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Враховуючи сплачений судовий збір у сумі 960,00 грн, апелянту необхідно доплатити судовий збір в розмірі 9888,95 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 120 ЦПК України строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Згідно з ч. 2 ст. 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

За таких обставин, суд на підставі ч. 2 ст. 127 ЦПК України продовжує строк для усунення недоліків апеляційної скарги - сплати судового збору у розмірі, визначеному ухвалою Харківського апеляційного суду від 20 січня 2020 року.

Керуючись статтями 127, 185, 356, 357 ЦПК України,

ухвалив:

Відмовити в задоволенні клопотання представника ОСОБА_1 адвоката Волочнюка Михайла Олександровича про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

Продовжити апелянту строк для усунення недоліків апеляційної скарги, вказаних в ухвалі Харківського апеляційного суду від 20 січня 2020 року, але не більше десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

Попередити, що у разі невиконання зазначених вимог ухвали у строк, встановлений судом, апеляційна скарга буде вважатися неподаною та повернута скаржнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя - І.О. Бровченко