Справа № 183/6091/19
№ 2/183/1342/20
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
03 грудня 2020 року Новомосковський міськрайонний суд Дніпропетровської області в складі:
головуючого судді Сороки О.В.,
секретаря судового засідання Устименко М.О.,
розглянув, в порядку загального позовного провадження, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , треті особи: орган опіки та піклування виконавчого комітету Новомосковської міської ради, ОСОБА_4 , про зобов`язання не чинити перешкоди у спілкуванні з онуком, встановлення способу спілкування та участі у вихованні онука, суд -
30 вересня 2019 року позивачі звернулися до суду з позовом до ОСОБА_3 , треті особи: орган опіки та піклування виконавчого комітету Новомосковської міської ради, ОСОБА_4 , в якому просили:
- зобов`язати ОСОБА_3 не чинити перешкоди у спілкуванні з онуком ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ;
- встановити такі способи спілкування та участі у вихованні онука: спілкуватися та зустрічатися з ним 2 та 4 середу кожного місяця з 18 годин до 20 годин за зареєстрованим місцем проживання дитини в присутності матері; спілкуватися за зустрічатися з дитиною 2 та 4 неділю кожного місяця з 09 годин до 17 один без присутності матері за зареєстрованим місцем проживання позивачів або в громадських місцях для навчання та відпочинку; мати спільний відпочинок двічі на рік (в зимовий та літній періоди), тривалістю не більше 20 днів кожний, у межах території України, за попереднім узгодженням з матір`ю дитини часу та місця відпочинку, з урахуванням стану здоров`я дитини, графіку її навчання та заходів щодо розвитку, у присутності матері чи без такої.
В обґрунтування позовних вимог зазначили, що відповідач у справі є дочкою позивачів, а її дитина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , їхнім онуком. Батьком дитини є ОСОБА_4 , з яким відповідач шлюб не укладала. Між позивачами та їх донькою існує конфлікт, через що вони позбавлені можливості спілкуватися з онуком та приймати участь у його вихованні.
Позивачі дуже прив`язані до онука, сумують коли довго не спілкуються з ним, бажають приймати участь у його вихованні, у зв`язку з чим звернулися до суду з зазнаними позовом.
Відповідач відзив на позов не надала.
Представник позивачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 адвокат Кущ Д.С. подав заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримує, посилаючись на ті ж підстави, просить задовольнити їх в повному обсязі, визначивши спосіб спілкування з дитиною бабою та дідом за висновком органу опіки та піклування; не заперечує проти заочного розгляду справи.
Відповідач ОСОБА_3 повторно в судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи була належним чином повідомлена судом, про причини неявки суд не повідомила.
Третя особа - орган опіки та піклування виконавчого комітету Новомосковської міської ради у судове засіданні не з`явився, надавши суду висновок щодо визначення способів участі у вихованні малолітнього ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Третя особа ОСОБА_4 у судове засіданні не з`явився, про день і час проведення слухання справи повідомлявся належним чином, про причини неявки не повідомив.
30 вересня 2019 року згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено головуючого суддю Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області Сороку О.В. у справі за позовом ОСОБА_1 .
Ухвалою суду від 11 листопада 2019 року відкрите провадження у справі.
30 вересня 2019 року згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено головуючого суддю Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області Сороку О.В. у справі за позовом ОСОБА_2 .
Ухвалою суду від 11 листопада 2019 року відкрите провадження у справі.
09 жовтня 2020 року ухвалою суду об`єднано в одне провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 та цивільну справу за позовом ОСОБА_2
09 жовтня 2020 року було закінчене підготовче провадження і справа призначена до розгляду по суті.
Згідно ч. 4 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). За згодою представника позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
У зв`язку з неявкою осіб, які приймають участь у справі, суд розглядає справу у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.
Суд, дослідивши подані заяви, відзив, а також докази, з точки зору належності, допустимості, а у своїй сукупності, з точки зору достатності та достовірності, дійшов до наступних висновків.
Обставини, встановлені судом.
Батьками малолітньої дитини ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є відповідач ОСОБА_3 та ОСОБА_4 (а.с. 39).
Позивачі у справі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , в свою чергу є батьками ОСОБА_6 , що підтверджується її свідоцтвом про народження (а.с. 39).
Тобто малолітній ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 є р онуком ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .
Зареєстроване місце проживання відповідача ОСОБА_3 разом з синами: ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 12, 47).
З акту обстеження умов проживання, складеного службою у справах дітей виконкому Новомосковської міської ради 21 лютого 2019 року, вбачається, що відповідачем ОСОБА_3 створені належні умови для постійного проживання синів: ОСОБА_8 , 2001 року народження та ОСОБА_9 , 2013 року народження (а.с. 45).
З акту обстеження умов проживання складеного службою у справах дітей виконкому Новомосковської міської ради 22 лютого 2019 року, вбачається, що позивачами створено задовільні умови для проживання малолітньої дитини ОСОБА_5 (а.с. 45).
Згідно психолого-педагогічної характеристики ОСОБА_5 від 25.02.2019 року вбачається, що вихованням дитини займаються мати, дідусь та бабуся (а.с. 46).
Згідно відомостей дитячого центру розвитку ТОВ «ТУТУБІ» - дитина ОСОБА_5 систематично відвідував центр розвитку «Ум-няшки», куди його привозила та забирала бабуся ОСОБА_1 9а.с. 46).
З відомостей дитячого центру «Літл Піпл» вбачається, що дитина ОСОБА_5 є вихованцем центру з травня 2019 року, вихованням дитини займається мати ОСОБА_10 (а.с. 47).
28 серпня 2020 року за № 1363/0/2-20 органом опіки та піклування виконавчого комітету Новомосковської міської ради складено висновок щодо визначення способів участі у вихованні малолітнього ОСОБА_9 . ІНФОРМАЦІЯ_1 , згідно якого, вважають за доцільне установити такий порядок участі бабусі ОСОБА_1 та дідусеві ОСОБА_2 у вихованні онука ОСОБА_5 , а саме:
-1 та 3 середа з 18.00 до 20.00 год.;
-2 та 4 неділя кожного місяця з 09.00 до 17.00 за місцем реєстрації ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ;
-спільний відпочинок двічі на рік (зимовий та літній періоди) тривалістю не більше 10 діб;
-зустрічі проводити із обов`язковим урахуванням стану здоров`я, інтересів та потреб малолітньої дитини, при цьому бабі та діду вчасно забирати та приводити дитину за місцем її проживання (а.с. 54-56).
Згідно ст. 12 ч. 3 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше, як за зверненням особо, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.
Статтею 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами і іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Таким чином, обов`язок доказування покладається на сторони, що є одним із принципів змагальності сторін. Суд не може збирати докази за власною ініціативою.
Декларацією прав дитини, прийнятою Генеральною Асамблеєю ООН 20 листопада 1959 року, у принципі 6 проголошено, що дитина для повного і гармонійного розвитку її особистості потребує любові і розуміння. Вона повинна, коли це можливо, рости під опікою і відповідальністю своїх батьків і в усякому випадку в атмосфері любові і моральної та матеріальної забезпеченості.
Статтею 257 СК України визначено, що баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення.
Відповідно до ст. 263 СК України спір щодо участі баби у вихованні дитини вирішується судом відповідно до ст. 159 СК України.
У статті 159 СК України зазначено, що суд визначає способи участі у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення.
Тобто законодавством встановлено правовий механізм визначення способу участі баби у вихованні дитини у випадку недосягнення згоди з батьками дитини стосовно такого способу, а саме: рішення щодо визначення порядку спілкування з онукою, приймається органом опіки та піклування на підставі вивчення всіх обставин, що мають істотне значення. Слід зазначити, що прийняте рішення органу опіки та піклування є обов`язковим для батьків (ст. 158 СК України). А у випадку вчинення перешкод того із батьків, з ким проживає дитина, тому з родичів, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, родич, який проживає окремо, має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод.
Частиною 1 статті 3 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року (ратифікована Україною 27 лютого 1991 року, дата набуття чинності для України 27 вересня 1991 року) визначено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.
Згідно із ч.8 ст.7 СК України регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини, непрацездатних членів сім`ї.
Як встановлено в судовому засідання через конфлікт позивачів з відповідачем відповідач чинить перешкоди у спілкуванні баби та діда з онуком ОСОБА_11 .
Одним із найважливіших прав дитини є право на сімейне виховання. Право дитини на сімейне виховання включає також право на спілкування з іншими членами сім`ї: дідом, бабою, братами, сестрами, іншими родичами.
Право на повагу до сімейного життя, гарантоване статтею 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, охоплює щонайменше зв`язки між близькими родичами, наприклад, між дідом, бабою та внуками, оскільки такі родичі можуть відігравати у сімейному житті важливу роль.
Положення статті 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якою передбачено право на повагу до сімейного життя, поширюються, зокрема, і на відносини між бабою, дідом та внуками, якщо між ними існують достатньо тісні зв`язки (рішення Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ у справі «Крускіч проти Хорватії» від 25 листопада 2014 року). ЄСПЛ зазначає, що держава повинна за загальним правилом забезпечити збереження сімейного зв`язку там, де він існує. Відносини між бабою, дідом і внуками за своїм характером відрізняються від відносин між батьками і дітьми і, зокрема, вимагають меншого ступеня захисту. Право на повагу до сімейного життя баби, діда у відносинах з їхніми внуками передбачає, у першу чергу, право підтримувати звичайні стосунки з внуками, навіть якщо такий контакт зазвичай відбувається за згодою особи, яка має батьківську відповідальність» (рішення ЄСПЛ «Богоносови проти Росії» від 05 березня 2019 року).
Із системного аналізу ч.1 ст.3 Конвенції про права дитини ст.ст. 7, 141, 159 СК України випливає, що при вирішенні спору щодо участі у вихованні та порядку зустрічей з дитиною родичів, зокрема баби, судом мають враховуватися передусім інтереси дитини. Встановлений сімейним законодавством принцип прав та обов`язків інших членів сім`ї та родини на спілкування з дитиною може бути обмежений судом в інтересах дитини.
Суд приймає до уваги висновок органу опіки та піклування виконавчого комітету Новомосковської міської ради опіки і вважає його такими, що якнайкраще відповідає інтересами дитини, оскільки при його складанні враховано ставлення як онука до баби та діда так і баби та діда до онука.
Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського Суду як джерело права.
У рішенні Європейського суду з прав людини від 11 липня 2017 року у справі «М. С. проти України», заява № 2091/13, суд зауважив, що при визначенні найкращих інтересів дитини у кожній конкретній справі необхідно враховувати два аспекти: по-перше, інтересам дитини найкраще відповідає збереження її зв`язків із сім`єю, крім випадків, коли сім`я є особливо непридатною або неблагополучною; по-друге, у найкращих інтересах дитини є забезпечення її розвитку у безпечному, спокійному та стійкому середовищі, що не є неблагонадійним (параграф 76).
У судовому засіданні не встановлено жодних належних, допустимих та достовірних доказів, які б стверджували про негативну поведінку позивачів, щодо дитини.
Аналіз вищенаведеного переконує суд в тому, що позовні вимоги позивачів щодо зобов`язання не чинити з боку відповідача перешкод у спілкування з онуком є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.
Вимоги позивачів щодо способів спілкування та участі у вихованні онука підлягають задоволенню у спосіб визначений висновком органу опіки та піклування.
А тому в іншій частині вимог позивачів необхідно відмовити.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 82, 141, 259, 263-265, 268, 273 ЦПК України, суд -
Позов ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , треті особи: орган опіки та піклування Новомосковської міської ради, ОСОБА_4 , про зобов`язання не чинити перешкоди у спілкуванні з онуком, встановлення способу спілкування та участі у вихованні онука, задовольнити частково.
Зобов`язати ОСОБА_3 не чинити перешкод ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у спілкуванні із онуком ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Визначити наступний спосіб участі баби дитини ОСОБА_1 та діда дитини ОСОБА_2 у вихованні та особистому спілкуванні з малолітньою дитиною ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у наступному порядку :
- перша та третя середа місяця з 18-00 год. до 20-00 год. у присутності матері дитини ОСОБА_3 , за згодою дитини, у місці визначеному за взаємною згодою баби ОСОБА_1 і діда ОСОБА_2 та матері дитини ОСОБА_3 ;
- друга та четверта неділя кожного місяця з 09.00 до 17.00 за місцем реєстрації баби ОСОБА_1 і діда ОСОБА_2 ;
- спільний відпочинок двічі на рік (зимовий та літній періоди) тривалістю не більше 10 діб;
зустрічі проводити із обов`язковим урахуванням стану здоров`я, інтересів та потреб малолітньої дитини, при цьому бабі та діду вчасно забирати та приводити дитину за місцем її проживання
В іншій частині позовних вимог - відмовити.
Учасники справи:
-позивач: ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , адреса місця проживання: АДРЕСА_2 );
-позивач: ОСОБА_2 , (РНОКПП НОМЕР_2 , адреса місця реєстрації: АДРЕСА_2 );
-відповідач: ОСОБА_3 , (РНОКПП НОМЕР_3 , адреса місця проживання: АДРЕСА_3 );
-третя особа: ОСОБА_4 , (РНОКПП НОМЕР_4 , адреса місця проживання: АДРЕСА_4 ).
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено позивачем в апеляційному порядку до апеляційного суду Дніпропетровської області через Новомосковський міськрайонний суд Дніпропетровської області. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

Суддя О.В.Сорока.