ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

10 березня 2020 року м. Херсон

справа № 664/361/16-ц

провадження №22-ц/819/342/20

Херсонський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого (суддя-доповідач) Склярської І.В.,

суддів: Пузанової Л.В.,

Чорної Т.Г.,

секретар Павловська Ю.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Херсоні апеляційну скаргу ОСОБА_1 до якої приєднався ОСОБА_2 на ухвалу Цюрупинського районного суду Херсонської області у складі судді Сіденка С.І. від 31 жовтня 2019 року в справі за первісним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , правонаступником якого є ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , правонаступниками якої є ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_5 ; третя особа виконавчий комітет Цюрупинської міськради про виділення в натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності та визначення порядку користування земельною ділянкою, за зустрічним позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за заповітом та скасування державної реєстрації права власності,

встановив:

18 лютого 2016 року ОСОБА_3 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_4 про виділення у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності та визначення порядку користування земельною ділянкою, посилаючись на здійснення перешкод у користуванні власністю, яку вона отримала у спадщину.

Враховуючи що ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 , помер, а спірні правовідносини допускають правонаступництво, ухвалою Цюрупинського районного суду Херсонської області від 27 лютого 2017 року залучені до участі у справі правонаступники померлого ОСОБА_4 : ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 .

27 лютого 2017 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до суду з зустрічним позовом до ОСОБА_3 про визнання свідоцтва про право на спадщину за заповітом недійсним та скасування державної реєстрації права власності, посилаючись на недобросовісні дії ОСОБА_3 щодо отримання та надання технічної документації, яка стала підставою для включення до свідоцтва майна, яке не належало спадкодавцю, яким був їхній дід - батько відповідачки та їх покійного батька /т.1 а.с.130/.

Ухвалою Цюрупинського районного суду Херсонської області від 27 березня 2017 року зустрічний позов ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за заповітом та скасування державної реєстрації права власності прийнятий до спільного розгляду з первісним позовом. Ці вимоги об`єднані в одне провадження за первісним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа виконавчий комітет Олешківської міськради про виділення в натурі частки із майна, що є спільній частковій власності та визначення порядку користування земельною ділянкою у справі №664/361/16-ц.

У зв`язку зі смертю ІНФОРМАЦІЯ_2 квітня 2018 ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_6 ухвалою Цюрупинського районного суду Херсонської області від 20 липня 2018 року провадження у справі зупинено до вступу в справу правонаступників спадкоємців ОСОБА_6 / т. 2 а.с. 96/, з`ясувавши на підставі листа Олешківської державної нотаріальної контори коло спадкоємців, якими є ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_5 / т.2 а.с.102/, суд своє ухвалою від 24 жовтня 2018 року провадження у справі поновив /т.2 а.с.103/ та в мотивувальній частині ухвали від 26 грудня 2018 року зазначив, що встановлено коло спадкоємців померлої ОСОБА_6 , які фактично є учасниками даного процесу / т.2 а.с.147-148/.

ОСОБА_3 , позивачем за первісним позовом, було заявлено клопотання про призначення по справі судової будівельно- технічної експертизи для вирішення питань визначення ринкової вартості частин житлового будинку з відповідною частиною господарчих та побудових будівель і споруд, поділу житлового будинку, визначення порядку користування за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвалою Цюрупинського районного суду Херсонської області від 31 жовтня 2019 року у вищезазначеній справі призначено судову будівельно-технічну експертизу.

В апеляційній скарзі та в заяві про приєднання до апеляційної скарги ОСОБА_1 та ОСОБА_2 посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків суду обставинам справи, просять скасувати ухвалу Цюрупинського районного суду Херсонської області від 31.10.2019 року, що перешкоджає подальшому провадженню у справі і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги ОСОБА_1 зазначає, що:

- ухвалою суду від 26 грудня 2018 у справі закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті, цією ж ухвалою клопотання ОСОБА_3 про призначення будівельно-технічної експертизи відхилене, ухвала не оскаржена. Вважає за доречне зазначити, що за клопотанням ОСОБА_3 згідно ухвали суду від 27.05.2016 року вже призначалася судова експертиза, яка не була доведена до висновку судового експерта, для її виконання судовим експертом заявлялося клопотання про проведення додаткових дій, отже зазначене клопотання свідчить про встановлення експертом невідповідності технічної документації оскаржуваним правовстановлюючим документам;

- враховуючи положення п.1 ст.222 ЦПК України на стадії розгляду справи забороняється проводити експертизу. Недотримання порядку призначення та проведення судової експертизи має наслідком затягування судового процесу і призводить до порушення вимог ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод; судом звертається увага судового експерта на копії технічної документації, виготовленій в різні роки, які мають розбіжності щодо загальної площі нерухомого майна, яке підлягає поділу між власниками так і окремих приміщень , проте питання відповідності технічної документації свідоцтву про право на спадщину щодо переліку , суд не поставив;

- вказані у витязі з державного реєстру речових прав на нерухоме майно частки 168/400 і 56/100 вважає такими, що не відповідають дійсності внаслідок неврахування спадкових прав його батька ОСОБА_4 після смерті своєї матері ОСОБА_7 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , оскільки ОСОБА_4 в силу ст. 549 ЦК УРСР фактично прийняв спадщину, а право власності ОСОБА_7 у будинку ґрунтувалося на спільному майні подружжя: ОСОБА_7 та ОСОБА_8 . Зазначає, що спадкова справа після смерті ОСОБА_7 не заводилася, ОСОБА_3 спадщину після смерті ОСОБА_7 не приймала, а отже повідомлення ОСОБА_3 нотаріуса про належність майна лише ОСОБА_8 , потягла за собою збільшення частки у спадковому майні.

- суд на даній стадії не мав чітких вихідних даних, які необхідні для проведення експертизи, не врахував заперечення щодо її призначення та не навів доводів щодо неприйняття, не усунув суперечності щодо переліку спадкового майна як у свідоцтві про право на спадщину так і зареєстровані права з заявленими позивачкою неодноразово уточнюючими вимогами, судом не встановлено, що входить в 56/100 та делегує експерту пошук потрібних правовстановлюючих документів, довідок міськвиконкому;

- крім того неможливість проведення судової експертизи вбачається у неподанні ОСОБА_3 належних правовстановлюючих документів на будинок;

- наявність в матеріалах справи копій технічної документації, виготовленій у різні роки, про що зазначено судом в ухвалі, призвели до неправильного зазначення судом літеровки житлової кімнати (кухня) 1-2 площею 13.7 кв.м., переплутавши житлову з нежитловою ( із техпаспортів вбачається 1-2 житлова, 1-4 - кухня), а наявність розбіжностей у технічній документації внаслідок недобросовісних дій ОСОБА_3 унеможливлює проведення судової експертизи;

- судом не вказано які кімнати виділяються чи залишаються щодо обов`язкової частки;

- не зазначено строк її проведення.

У заяві про приєднання до апеляційної скарги ОСОБА_2 посилається окрім вищенаведеного на порушення Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокатом Пастушенко Ю.А., який представляє інтереси ОСОБА_3 . Посилається на те, що докази подані ОСОБА_3 є сфальсифікованими, подані в ксерокопіях, не підтверджені оригіналами, а отже доводи ОСОБА_3 не містять достатніх доказів, підтверджуючих законне набуття спадщини.

Відзив на апеляційну скаргу до суду не надходив. У судовому засіданні суду апеляційної інстанції ОСОБА_3 доводи апеляційної скарги не визнала. Пояснила, що бажає виділу тільки тієї частки, яку вона успадкувала від батька, зазначила, що після його смерті реконструкції в частині будинку в якій проживав її батько, вона не здійснювала.

Заслухавши доповідача, сторін, які з`явилися в судове засідання та представника позивача за первісним позовом, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах, визначених ст.367 ЦПК України, апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ зробив висновок про те, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Постановляючи ухвалу про призначення судової будівельно-технічної експертизи, суд першої інстанції дійшов висновку, що для вирішення питання про вартість спірного майна та варіанти його розподілу і землекористування необхідне використання спеціальних експертних знань.

Такий висновок суду відповідає обставинам справи та вимогам закону з огляду на наступне.

З матеріалів справи вбачається наступне.

У лютому 2016 року ОСОБА_3 звернулася до Цюрупинського районного суду Херсонської області з позовом до ОСОБА_4 , третя особа виконавчий комітет Цюрупинської міськради про виділення в натурі частки із майна, що є спільній частковій власності та визначення порядку користування земельною ділянкою.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом вона є власником 3/4 частин спадкового майна, а саме 56/100 частин житлового будинку з відповідною частиною господарчих та побутових будівель і споруд, розташованого в АДРЕСА_1 . Відповідач є власником 1/4 частини спірного будинку. Зазначає, що спадкодавцю на підставі рішення виконкому Цюрупинської міськради від 17.02.2000 року виділено у користування земельну ділянку площею 599 кв.м, а 22.03.2000 року встановлено межу між землекористувачами.

Посилаючись на те, що між сторонами виникають спори щодо порядку користування житловим будинком та земельною ділянкою, позивачка просила суд визначити та виділити їй реально у власність ѕ часток спадкового майна яке складається з 56/100 частин житлового будинку з відповідною частиною господарчих та побутових будівель і споруд, розташованого в АДРЕСА_2 , відповідно до свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 28 квітня 2014 року та визначити порядок користування земельною ділянкою.

У позовній заяві позивач просила призначити по справі судову будівельно-технічну експертизу.

Ухвалою суду від 27 травня 2016 року у справі призначено судову будівельно-технічну експертизу /т.1 а.с.77/.

У зв`язку з надходженням від експерта клопотання про проведення додаткових дій для виконання експертизи, ухвалою суду від 18 серпня 2016 року відновлено провадження у справі /т.1 а.с.92/.

Ухвалою суду від 27 лютого 2017 року у справі залучені правонаступники померлого відповідача ОСОБА_4 : ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_6 , ОСОБА_5 /т.1 а.с.123/.

27 лютого 2017 року ОСОБА_1 , ОСОБА_2 звернулись до суду із зустрічним позовом до ОСОБА_3 про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за заповітом та скасування державної реєстрації права власності /т.1 а.с. 130-133/.

Ухвалою суду від 27 березня 2017 року прийнято зустрічний позов до спільного розгляду з первісним позовом /т.1 а.с.164-а/.

Ухвалою Цюрупинського районного суду Херсонської області від 20 листопада 2017 року відповідно до положень ст.116 ЦПК України, справу направлено до Голопристанського районного суду Херсонської області /т.1 а.с.230/.

15 березня 2018 року позивач за первісним позовом уточнила позовні вимоги, просила суд: визначити та виділити їй реально у власність 168/400 частин житлового будинку з відповідною частиною господарчих та побутових будівель і споруд, розташованого в АДРЕСА_2 , відповідно до свідоцтва про право на спадщину за заповітом та витягу з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 28 квітня 2014 року; визначити порядок користування земельною ділянкою з урахуванням рішення №80 від 17.04.2000 року виконкому Цюрупинської міськради; а також ставила питання про призначення судової експертизи та витребування з БТІ матеріалів інвентарної справи /т.2 а.с.18-19/.

Ухвалою Голопристанського районного суду Херсонської області від 03 травня 2018 року матеріали справи передані на розгляд до Цюрупинського районного суду Херсонської області за виключною підсудністю /т.2 а.с.43-45/.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 30 травня 2018 року головуючим суддею визначено Сіденка С.І. /т.2 а.с.50/.

Ухвалою Цюрупинського районного суду Херсонської області від 01 червня 2019 року відкрито загальне провадження у справі та призначено справу до розгляду в підготовчому засіданні /т.2 а.с.51-52/.

19 липня 2018 року проведено підготовче засідання, в якому оголошено перерву /т.2 а.с.72/.

У підготовчому судовому засіданні, ухвалою суду від 20 липня 2018 року провадження у справі зупинене до вступу в справу правонаступників спадкоємців ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 /т.2 а.с.96/.

Ухвалою суду від 24 жовтня 2018 року поновлено провадження у справі, суд постановив продовжити підготовче засідання 28 листопада 2018 року /т.2 а.с. 103-104/.

28 листопада 2018 року ОСОБА_3 уточнила своє клопотання щодо призначення судової будівельно-технічної експертизи. У зв`язку з закінченням ліцензії у експерта ОСОБА_9 , проведення експертизи просила доручити ОСОБА_10 /т.2 а.с.104/.

Заперечення відповідачів за первісним позовом проти призначення судової будівельно-технічної експертизи / т.2 а.с.135-139, т.3 а.с.250-253/ ґрунтуються на не визнанні позовних вимог позивачки, не доведення нею складу спадкової маси 56/100 частин будинку і господарських споруд та правовстановлюючих документів щодо належності майна спадкодавцю, незгодою з її діями відносно спадкового майна, в тому числі виготовленням технічної документації, визначенням часток у праві власності, договірними відносинами ОСОБА_3 на виконання топографо-геодезичних робіт, наданням експерту документів та матеріалів, які є суперечливими та сфальсифікованими. Посилаються на те, що земельна ділянка була реально розділена з встановленням меж і підтверджено порядок землекористування.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_8 на підставі свідоцтва на право власності від 03 лютого 1954 року належав будинок в АДРЕСА_3 , що підтверджується копією зазначеного свідоцтва, наданого нотаріусом суду першої інстанції / т.3 а.с.18/.

Згідно договору дарування від 06 червня 1975 року ОСОБА_8 подарував ОСОБА_4 , а останній прийняв у дар 44/100 частин жилого будинку з відповідною частиною надвірних будівель в АДРЕСА_2 . Будинок має жилу площу 56,9 кв.м. та розташований на земельній ділянці площею 1609 кв.м.. В постійне користування обдарованому згідно поверхового плану надається: кімнати1-5,1-9, сіни 1-11, коридор 1-10,1-12 кладова, 1-4 кухня та половина колодязя / т.4 а.с.79-80/ . Крім того, зазначено, що договір власноручно в присутності нотаріуса підписали: ОСОБА_8 , ОСОБА_7 , ОСОБА_4 .

Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 28.04.2014 року, ОСОБА_3 після смерті ОСОБА_8 успадкувала ѕ частини з 56/100 частин домоволодіння / т.2 а.с.56/

Ухвалою суду першої інстанції від 31 жовтня 2019 року клопотання ОСОБА_3 задоволено та у справі призначено судову будівельно-технічну експертизу, на вирішення якої поставлені наступні питання:

1) Яка ринкова вартість 56/100 частин житлового будинку з відповідною частиною господарчих та побутових будівель і споруд в АДРЕСА_1 ;

2) Яка ринкова вартість 168/400 з 56/100 частин житлового будинку з відповідною частиною господарчих та побутових будівель і споруд в АДРЕСА_1 ;

3) Які можливі варіанти поділу частин житлового будинку з відповідною частиною господарчих та побутових будівель і споруд в тому числі з виділенням позивачу ОСОБА_3 168/400 з 56/100 частин в окреме користування та виділення ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_5 їхньої частки нерухомого майна;

4) Чи можливий варіант виділення позивачу ОСОБА_3 в її користування з урахуванням розділу наступних приміщень: -прибудова ІІ площею 9,9 кв. м., -коридор 1-1 площею 6,2 кв. м., -житлова кімната (кухня) 1-2 площею 13,7 кв. м. , -житлова кімната 1-4 площею 13,7 кв. м;

5) Визначити порядок землекористування з урахуванням розділу житлового будинку, господарчих та побутових будівель та споруд з урахуванням рішення № 80 виконкому Цюрупинської міської ради від 17.04.2000 р. (т. ІІ, а. с. 22, 23);

6) Яким є розмір грошової компенсації одного із співвласників іншому щодо виділу в натурі спірного майна, якщо має відхилення від ідеальних часток, або необхідності переробки наявних комунікацій (водопостачання, електромереж, каналізації тощо) чи вартості прокладення нових комунікацій.

Проведення зазначеної експертизи доручено судовому експерту Малому Олексію Вікторовичу. На час проведення експертизи провадження у справі зупинене. Оплату експертизи покладено на позивача ОСОБА_3 ..

Відповідно до положень статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, висновками експертів.

Судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду (стаття 1 Закону України «Про судову експертизу»).

За змістом частин другої, третьої статті 102 ЦПК України предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

Згідно із вимогами статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом, а учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Окрім того, відповідно до пункту 3.3 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень у документі про призначення експертизи (залучення експерта) зазначаються такі дані: місце й дата винесення постанови чи ухвали; посада, звання та прізвище особи, що призначила експертизу (залучила експерта); назва суду; назва справи та її номер; обставини справи, які мають значення для проведення експертизи; підстави для призначення експертизи; прізвище експерта або назва експертної установи, експертам якої доручається проведення експертизи; питання, які виносяться на вирішення експертові; перелік об`єктів, що підлягають дослідженню (у тому числі порівняльних зразків та інших матеріалів, направлених експертові, або посилання на такі переліки, що містяться в матеріалах справи); інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Судова експертиза повинна призначатися лише для встановлення даних, які входять в предмет доказування у справі, і не може стосуватися тлумачення і застосування правових норм.

В рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Дульський проти України» (Заява №61679/00) від 01.06.2006 зазначено, що експертиза, призначена судом, є одним із способів встановлення або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід`ємну частину судової процедури. (п.71).

При цьому судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування або наявні у справі докази є суперечливими.

Враховуючи, що предметом первісного позову є реальний виділ частини житлового будинку та визначення порядку користування земельною ділянкою, що можливо встановити виключно із залученням відповідного спеціаліста у відповідній галузі знань, з метою забезпечення всебічного та об`єктивного розгляду справи, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про призначення у справі судової будівельно-технічної експертизи та зупинив провадження у даній справі.

Відповідно до п.8 ч.2 ст.197 ЦПК України, у підготовчому засіданні суд вирішує питання про призначення експертизи.

Як вбачається з ухвали суду першої інстанції від 26.12.2018 року, у підготовчому засіданні при вирішенні питання про призначення експертизи, суд зазначив, що воно є передчасним, оскільки суду необхідно дослідити наявні матеріали справи та вирішити питання в судовому засіданні, з урахуванням того, що відповідачі за первісним позовом заперечують щодо її проведення / т.2.а.с.147-148/.

Отже, доводи апеляційної скарги що судом у підготовчому засіданні відхилено клопотання ОСОБА_3 про призначення судової експертизи та суд першої інстанції не має право на стадії судового розгляду справи призначати експертизу є такими, що не грунутються на нормах процесуального закону.

Колегія суддів також вважає можливим зазначити, що Пленум Верховного Суду України у пункті 5 своїй постанові №8 від 30.05.1997 року «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», роз`яснив, що призначення експертизи в цивільних справах допускається як під час судового розгляду, так і в процесі підготовки до нього.

Наявність ухвали суду першої інстанції від 27.05. 2016 року про призначення експертизи не може бути підставою для скасування оскаржуваної ухвали, оскільки вона була невиконана внаслідок не наданням судовому експерту запитуваних документів, закінченням у експерта строку дії свідоцтва, передачі справи до іншого судді, іншого суду.

Доводи щодо відсутності в оскаржуваній ухвалі суду строку проведення експертизи також не є підставою для її скасування , оскільки положення ст. 104 ЦПК України такої вимоги не містять. Виходячи з п. 1.13 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом міністерства юстиції України від 26.12.2012 року №1950/5, строк проведення експертизи встановлюється залежно від складності дослідження з урахуванням експертного навантаження фахівців керівником експертної установи ( або заступником керівника чи керівником структурного підрозділу) у межах перелічених в даному пункті Інструкції.

Колегія суддів також не може погодитися з доводами апеляційної скарги про відсутність правовстановлюючого документу на будинок, оскільки з наданої суду першої інстанції державним нотаріусом копії спадкової справи №378/2004 на 83 арк. належним чином прошитої та завіреної держаним нотаріусом / т. 3 а.с. 1-84/ вбачається, що на підставі свідоцтва на право власності на будову від 03.02.1954 року ОСОБА_8 належало домоволодіння, що знаходиться в АДРЕСА_3 , яке складається з одного житлового будинку та колодязя / т.3 а.с.18/. Листом від 11 січня 2019 року державний нотаріус повідомляла суд першої інстанції, що оригінал спадкової справи , для ознайомлення, вона зможе надати для огляду в судовому засіданні про дату якого просила повідомити / т.3 а.с.1/. Листом від 02.03.2020 року державний нотаріус повідомила суд апеляційної інстанції, що оригінал свідоцтва про право власності на будову від 03.02.1954 року, належного ОСОБА_8 зберігається в матеріалах спадкової справи / т.4 а.с.63/.

Також з зазначеної спадкової справи, а саме з свідоцтва про право на спадщину за законом вбачається, що після смерті ОСОБА_8 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_4 на підставі статті 1241 ЦК України є спадкоємцем на ј частку зазначеного у цьому свідоцтві майна ОСОБА_8 . Спадщина на яку видано це свідоцтво складається з 56/100 частин житлового будинку з відповідною частиною господарських та побутових будівель і споруд, розташованого АДРЕСА_3 , належного спадкодавцю на підставі свідоцтва про право особистої власності на будівлю, виданого виконавчим комітетом Цюрупинської районної ради депутатів трудящих 03.02.1954 року, зареєстровано в Херсонському державному бюро технічної інвентаризації за №2168 / т.3 а.с.59/.

Інших, 3/4 частки, після смерті ОСОБА_8 успадкувала ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про право на спадщину за заповітом від 28.04.2014 року / т.2 а.с.56/

Обидва свідоцтва про право на спадщину містять наступний опис: взагалі житловий будинок стіни глиняні, загальною площею 98,5 кв.м. , житловою площею 56,9 кв. м. літ. А. При ньому є кухня, стіни глиняні літ. «Б», гараж стіни черепашник літ. В., літній душ стіни дерев`яні літ. Г., сарай стіни черепашник літ. Д, сарай стіни глиняні літ. Є, туалет стіни дерев`яні літ. Ж, колодязь №1, огорожа №2, ворота №3.

При цьому житлова площа будинку 56,9 кв.м. зазначена як у договорі дарування, так і свідоцтвах про право на спадщину. Проте, як вбачається з витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 10.12.2015 року, підставою надання якого зазначена заява ОСОБА_1 , житлова площа змінена на 26,2 кв.м. за рахунок житлової прибудови збудованої згідно рішення виконкому Цюрупинської міськради №89/6 від 30.03.1978 року / т.4 а.с.75/ . Проте як у сукупності наявних доказів ( копії договору дарування, копії рішення №89/6 від 30.03.1978 року, яким дозвіл на прибудову надавався ОСОБА_4 ) так і питань, які ОСОБА_3 запропонувала поставити перед експертом, при виділі своєї частки остання не ставить питання про виділ її тих приміщень, які надавалися за договором дарування у постійне користування ОСОБА_4 , та які останній за життя прибудував, побудував відповідно до дозвільних документів, у тому числі тих, які надані ОСОБА_1 суду апеляційної інстанції /т.4 а.с.29-33/.

Позовні вимоги стосуються виділу тієї частки успадкованого майна, яке належало спадкодавцеві на час смерті, а отже є безпідставними доводи апелянтів, що ОСОБА_3 , спадкові права якої вони взагалі не визнають, має намір при виділі належній її частки отримати майно, яке належало їхньому батькові ОСОБА_4 , а не спадкодавцеві ОСОБА_8 .

Крім того, як вбачається з наданого ОСОБА_1 , витягу з рішення виконкому Цюрупинської міської ради від 17.04.2000 року №80, ОСОБА_4 надана земельна ділянка площею 470 кв.м., згідно 44/100 частин будинку за адресою АДРЕСА_2 , залишивши в користуванні ОСОБА_8 599 кв.м. / т.4 а.с.39/.

Отже, ОСОБА_4 мав на праві власності за договором дарування відповідну частку в житловому будинку з визначеними приміщеннями та для її обслуговування окрему земельну ділянку, яка виходячи з витягу із рішення виконкому Цюрупинської міської ради народних депутатів №84 від 20 квітня 1994 року була передана йому безоплатно у приватну власність / т.4 а.с.38/.

Таким чином, судом першої інстанції враховано, що при визначенні порядку користування земельною ділянкою, яка знаходилася у користування спадкодавця ОСОБА_8 , експертом має бути враховано вищенаведене набуте за життя ОСОБА_4 право землекористування.

Що стосується доводів апеляційної скарги щодо неправильного зазначення літеровки приміщень, то у розпорядження судового експерта надаються матеріали цивільної справи в яких наявні документи щодо зазначення літерів та нумерації приміщень, в тому числі щодо їх зміни, зазначені у відомостях з державного реєстру речових прав на нерухоме майно, наданих позивачами за зустрічним позовом.

Доводи апеляційної скарги про не зазначення судом кімнат, які виділяються чи залишаються згідно успадкованої обов`язкової частки ОСОБА_4 колегією судів не можуть бути прийняти до уваги, оскільки вирішення цього питання потребує спеціальних знань, внаслідок чого з урахуванням заявлених позовних вимог та клопотання про призначення експертизи, остання була призначена.

Враховуючи вищенаведені норми матеріального та процесуального права, надані сторонами докази на підтвердження своїх вимог та їх заперечень, доводи апеляційної скарги, які зводяться до безпідставності та необґрунтованості наведених мотивів суду для призначення експертизи, є такими, що не ґрунтуються на матеріалах справи, Законі України «Про судову експертизу» та нормах процесуального права, а тому колегією суддів підлягають відхиленню.

Щодо доводів апеляційної скарги про неврахування судом першої інстанції при призначенні судової експертизи спадкових прав ОСОБА_4 після смерті ОСОБА_7 , які ґрунтуються на нормах ст. 549 ЦК УРСР, колегія суддів вважає за можливе зазначити наступне.

ОСОБА_7 , яка була матір`ю ОСОБА_4 / т.3 а.с.14/ та ОСОБА_11 / т.3 а.с.15,16/, померла ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Відповідно до ст. 548 ЦК УРСР для придбання спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв. Не допускається прийняття спадщини під умовою або з застереженнями. За положеннями ст. 549 ЦК УРСР визнається, що спадкоємець прийняв спадщину:

1) якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном;

2) якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини.

Зазначені в цій статті дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини.

Особи, для яких право спадкоємства виникає лише у випадку неприйняття спадщини іншими спадкоємцями, можуть заявити про свою згоду прийняти спадщину протягом строку, що залишився для прийняття спадщини. Якщо строк, що залишився, менше трьох місяців, він продовжується до трьох місяців.

Разом з тим, питання зменшення долі ОСОБА_3 внаслідок фактичного прийняття ОСОБА_4 спадщини після смерті матері ОСОБА_7 за наявності договору дарування частки житлового будинку з визначеними для користування приміщеннями та окремою земельною ділянкою, позивачами за зустрічним позовом перед судом першої інстанції не порушувалося та не доводилося / т.1 а.с.130, т. 2 а.с. 135-139, т.3 а.с.250-259/, наполягаючи на тому, що ними взагалі не визнається право ОСОБА_3 на спадкування, а отже судом не досліджувалося та при призначенні експертизи не враховувалося.

За таких обставин, наведені доводи апеляційної скарги колегією суддів не можуть бути враховані, як такі які є підставою для скасування ухвали про призначення судової експертизи.

Позивачі за зустрічним позовом в судовому засіданні суду апеляційної інстанції наголошували на тому, що ними взагалі не визнається право ОСОБА_3 на спадкове майно в тому числі і на підставі заповіту, який ними не визнається, проте в судовому порядку не оспорюється.

Доводи, викладені у заяві про приєднання до апеляційної скарги не ґрунтуються на вищенаведених обставинах та матеріалах справи, висновків суду першої інстанції про наявність підстав для призначення судової експертизи за матеріалами, наведеними судом та в подальшому наданими сторонами суду апеляційної інстанції, не спростовують.

Питання дотримання вимог Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» представником ОСОБА_3 , адвокатом Пастушенко Ю.А. вирішувалося судом першої інстанції та підставою для скасування ухвали суду першої інстанції про призначення судової експертизи бути не може.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що ухвала суду першої інстанції щодо призначення у даній справі експертизи постановлена відповідно до вимог процесуального законодавства і підстави для її скасування відсутні. Разом з тим, судом першої інстанції в резолютивній частині судового рішення помилково зазначено, що матеріали цивільної справи надаються експерту за його вимогою, оскільки це суперечить вимогам ст. 104 ЦПК України, а тому зазначене твердження підлягає виключенню з резолютивної частини судового рішення.

З урахуванням вимог п.12 ч.1 ст. 353, ст. 389 ЦПК України, судове рішення про призначення експертизи касаційному оскарженню не підлягає.

Керуючись статтями 367, 374, 375, 382 ЦПК України, суд

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 до якої приєднався ОСОБА_2 залишити без задоволення.

Ухвалу Цюрупинського районного суду Херсонської області від 31 жовтня 2019 року залишити без змін. Виключити з резолютивної частини судового рішення твердження, що матеріали цивільної справи надаються експерту за його вимогою.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і касаційному оскарженню не підлягає.

Головуючий І.В. Склярська

Судді: Л.В. Пузанова

Т.Г.Чорна

Повне судове рішення складено 16 березня 2020 року

Суддя І.В. Склярська