КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
№ апеляційного провадження: 22-ц/824/5169/2020 (22-з/824/1006/20)
Головуючий у суді першої інстанції: Писанець В.А.
Доповідач у суді апеляційної інстанції: Немировська О.В.
У Х В А Л А

11 грудня 2020 року Київський апеляційний суд у складі колегії суддів:

головуючого - Немировської О.В.

суддів - Чобіток А.О., Ящук Т.І.

розглянувши в порядку письмового провадження заяву ОСОБА_1 про роз`яснення постанови Київського апеляційного суду від 26 травня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу,

встановив:

ухвалою Печерського районного суду м.Києва від 06 червня 2020 року у справі було визнано мирову угоду та закрито провадження у справі.

У вересні 2019 року позивач звернувся до суду із заявою про внесення виправлень до ухвали, посилаючись на те, що її зміст не відповідає вимогам, встановленим до виконавчих документів.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 11 грудня 2019 року заяву було задоволено, внесено виправлення до ухвали про визнання мирової угоди та викладено її зміст, зазначено дані по стягувача та боржника, строк пред`явлення до виконання.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати ухвалу, посилаючись на порушення норм процесуального права.

Постановою Київського апеляційного суду від 26 травня 2020 року ухвалу Печерського районного суду м. Києва від 11 грудня 2019 року було скасовано, а у задоволенні заяви ОСОБА_1 про внесення виправлень в ухвалу суду - відмовлено.

У вересні 2020 року до Київського апеляційного суду надійшла заява ОСОБА_1 про роз`яснення постанови суду від 26 травня 2020 року. Зокрема заявник просив роз`яснити зміст резолютивної частини постанови.

Пунктом 15.9 Перехідних положень ЦПК України визначено, що якщо на момент надходження заяви про роз`яснення судового рішення справа у відповідному суді відсутня, суд витребовує справу із суду нижчої інстанції протягом п`яти днів з дня надходження відповідної заяви, а суд нижчої інстанції направляє справу до суду, який її витребував, не пізніше наступного дня з дня надходження відповідної вимоги суду. У такому випадку подана заява розглядається протягом десяти днів з дня надходження справи до суду, який має її розглядати.

Судом апеляційної інстанції було направлено запити до Печерського районного суду м.Києва про направлення даної цивільної справи до Київського апеляційного суду 01 жовтня 2020 року та 11 листопада 2020 року.

08 грудня 2020 року заявник повторно звернувся до суду із заявою про роз`яснення постанови суду. Зокрема просив роз`яснити резолютивну частину рішення та вказати чи скасовано апеляційним судом його право на клопотання про виправлення описок.

Матеріали цивільної справи надійшли до Київського апеляційного суду 09 грудня 2020 року.

Згідно з ч. 3,4 ст. 281 ЦПК України суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може викликати учасників справи, державного чи приватного виконавця в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розглядові заяви про роз`яснення рішення. Про роз`яснення або відмову у роз`ясненні судового рішення суд постановляє ухвалу, яку може бути оскаржено.

В даному випадку необхідність розгляду заяви з викликом учасників справи відсутня, а тому суд розглядає її в порядку письмового провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 271 ЦПК України за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення.

Частиною 2 даної статті визначено, що подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання.

Верховний Суд України у п. 21 Постанови Пленуму № 14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» вказав на те, що роз`яснення рішення суду можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Чинне процесуальне законодавство зазначає, що рішення суду повинно бути зрозумілим. Зрозумілість судового рішення полягає в тому, що його резолютивна частина не припускає кілька варіантів тлумачення. Роз`яснення інших частин рішення (крім резолютивної) не має правового значення, оскільки вони не мають обов`язкового характеру.

Отже, роз`яснення рішення - це засіб усунення його недоліків, тобто уточнення і більш ясний виклад дійсного змісту рішення з метою уникнення помилок при його виконанні.

За змістом п. 21 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі»роз`ясненню підлягає рішення суду, яким завершено розгляд справи по суті.

Разом з тим, постановою Київського апеляційного суду від 26 травня 2020 року було відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_1 про внесення виправлень в ухвалу суду першої інстанції, а положеннями ст. 3, 4 Закону України «Про виконавче провадження» не передбачено виконання судових рішень, резолютивні частини яких не передбачають заходи примусового виконання. Також слід зазначити, що резолютивна частина постанови не припускає кілька варіантів її тлумачення.

Вимоги заявника роз`яснити чи заборонено йому звертатись за виправленням описок також не можуть бути підставою для задоволення заяви про роз`яснення постанови, оскільки питання щодо заборони ОСОБА_1 вчиняти будь-які дії судом апеляційної інстанції не вирішувались.

Крім того, положеннями ст. 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів, а відмова від права на звернення до суду за захистом є недійсною.

Повноваження суду апеляційної інстанції визначені у ст. 374 ЦПК України. За змістом ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є, зокрема, порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права. Повноваження апеляційного суду щодо встановлення учаснику справи обмежень у зверненні до суду із будь-якими заявами чинним процесуальним законодавством не передбаченою

За таких обставин у задоволенні заяви про роз`яснення судового рішення слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 277 ЦПК України, суд

ухвалив:

у задоволенні заяви ОСОБА_1 про роз`яснення постанови Київського апеляційного суду від 26 травня 2020 року - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з дня її постановлення і може бути оскаржена до Верховного Суду в касаційному порядку протягом тридцяти днів.

Головуючий

Судді