Справа № 308/1365/18
П О С Т А Н О В А

Іменем України

09 липня 2020 року м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд в складі:

головуючої судді Кожух О.А.,

суддів Бисаги Т.Ю., Фазикош Г.В.,

за участі секретаря Чучка Н.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» на ухвалу Ужгородського міськрайонного суду від 16 березня 2020 року (головуючий суддя Малюк В.М.) щодо залишення без розгляду позову Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -

в с т а н о в и в :

Акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк» (далі: Банк) оскаржило в апеляційному порядку ухвалу Ужгородського міськрайонного суду від 16.03.2020, якою позовну заяву Банку - залишено без розгляду.

В обґрунтування апеляційної скарги посилається на порушення місцевим судом норм процесуального права, у зв`язку з чим просить вказану ухвалу скасувати і направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Доводи апеляційної скарги зводяться до того, що матеріали справи не містять належних і допустимих доказів смерті ОСОБА_1 ; згідно наявної у справі відповіді Ужгородського міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області від 13.11.2018 № 2353/15.15-25 актовий запис про смерть ОСОБА_2 відсутній, про що вказано в ухвалі Ужгородського міськрайонного суду від 26.11.2019; скаржник вважає, що докази смерті ОСОБА_1 недостатні, не може вважатись таким доказом інформація відділу обліку та моніторингу інформації місця проживання ГУДМС України в Закарпатській області, наведена у листі від 12.03.2018 №3.1.8/2013 про те, що ОСОБА_1 знятий з реєстрації 05.05.2015 з АДРЕСА_1 , як померлий. Скаржник вказує, що місцевий суд дійшов помилкових висновків про те, що Банком не додано доказів, які свідчать, що позивач намагався встановити коло спадкоємців, звертався в нотаріальну контору з метою встановлення осіб хто прийняв спадщину, не надав відомостей про спадкоємців померлого ОСОБА_1 , а також не здійснив розрахунок заборгованості за кредитним договором на день смерті ОСОБА_1 . Так, на виконання ухвали про залишення позовної заяви без руху, Банк, заявляв клопотання про витребування доказів, зокрема, актового запису про смерть ОСОБА_1 , відомостей про осіб, які прийняли спадщину (у тому числі які постійно проживали разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини), отримали свідоцтво про право на спадщину, склад спадщини та вартість спадкового майна, посилаючись на неможливість самостійно надати такі докази. Вказує, що звертаючись до суду, Банк зазначив у позовній заяві зміст позовних вимог, виклав обставини, якими обґрунтовує свої вимоги, зазначив докази, наявні у Банку, та додав такі докази, які вважав за потрібне надати для розгляду спору. Відсутність доказів на підтвердження позовних вимог не перешкоджає розгляду справи, оскільки є підставою для відмови в задоволенні позову по суті заявлених вимог, а не для залишення позовної заяви без руху чи без розгляду.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Залишаючи позовну заяву Банку без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що всупереч вимогам ч. 3 ст. 175 КПК України позовна заява не містить викладу обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги та не зазначено доказів, що підтверджують вказані обставини. При цьому недоліки, зазначені в ухвалі суду від 26.11.2018 про залишення позовної заяви без руху, усунуті позивачем не в повному обсязі.

Проте з такими висновками місцевого суду погодитися не можна, оскільки суд дійшов їх з порушенням норм процесуального права.

Відповідно до частин першої - третьої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Частиною 11 статті 187 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду (ч. 13 ст. 187 ЦПК України).

З матеріалів справи вбачається, що у лютому 2018 року Банк звернувся в суд із позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду від 01.03.2018 провадження у даній справі було відкрито.

13 березня 2018 року до місцевого суду надійшла інформація з відділу обліку та моніторингу інформації місця проживання ГУДМС України в Закарпатській області, згідно якої ОСОБА_1 знятий з реєстрації 05.05.2015 з АДРЕСА_1 , як померлий.

20.06.2018 суддею місцевого суду було направлено вимогу до Відділу державної реєстрації актів цивільного стану по Ужгородському району про витребування копії актового запису про смерть ОСОБА_2 . Відповідь до суду не надійшла, і 31.10.2018 було направлено повторно таку вимогу.

20.11.2018 Ужгородський міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану надіслав відповідь, що актовий запис про смерть відносно ОСОБА_2 відсутній.

Ухвалою судді місцевого суду від 26.11.2018 позовну заяву Банку залишено без руху та встановлено строк для усунення недоліків.

Дану ухвалу мотивовано тим, що всупереч вимогам ч.3 ст.175 КПК України, позовна заява не містить викладу обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги та не зазначено доказів, що підтверджують вказані обставини. Зокрема, позивачем не додано відомостей про спадкоємців померлого ОСОБА_2 , їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; не додано доказів, які свідчать, що позивач намагався встановити коло спадкоємців, звертався в нотаріальну контору з метою встановлення осіб хто прийняв спадщину, а також не проведено розрахунок заборгованості за кредитним договором (станом на день смерті позичальника).

Після повторного направлення ухвали без руху, представником позивача таку ухвалу було отримано 09.03.2020, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення.

На виконання цієї ухвали представником АТ КБ «ПриватБанк» Ванжа Н.В. було подано до суду заяву від 13.03.2020 про усунення недоліків позовної заяви, в якій зазначено, що при пред`явленні позову Банку не було відомо про смерть ОСОБА_1 , при цьому Банк не має можливості надати належні та допустимі докази щодо смерті відповідача, кола спадкоємців, що прийняли спадщину. У зв`язку з цим Банком одночасно було подано клопотання про витребування доказів.

У цьому клопотанні Банк просив витребувати докази, посилаючись на їх відсутність у Банку та неможливість самостійно надати такі докази, зокрема, актового запису про смерть ОСОБА_1 , відомостей про осіб, які прийняли спадщину (у тому числі які постійно проживали разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини), отримали свідоцтво про право на спадщину, склад спадщини та вартість спадкового майна.

Також посилався на те, що згідно наявної у матеріалах справи відповіді Ужгородського міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області від 13.11.2018 № 2353/15.15-25 актовий запис про смерть ОСОБА_2 відсутній (а.с. 43).

У той же час, згідно відомостей Відділу обліку та моніторингу інформації місця проживання ГУДМС України в Закарпатській області у листі від 12.03.2018 №3.1.8/2013 ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 знятий з реєстрації 05.05.2015 року з АДРЕСА_1 як померлий (а.с.29).

Колегія суддів звертає увагу, що прізвище відповідача, до якого Банк звернувся з позовом, згідно фотокопії його паспорту «Базалійський» (а.с.17). У листі Відділу обліку та моніторингу інформації місця проживання ГУДМС України в Закарпатській області зазначено про зняття з обліку особи, прізвище якої «Базилійський» (а.с.29), а судових запитах до відділу реєстрації актів цивільного стану та у відповіді на запит прізвище особи зазначено «Безалійський» (а.с. 39, 42,43).

Попри це, за наявності у справі недостатніх та суперечливих доказів щодо смерті ОСОБА_1 , місцевий суд не сприяв учасникам судового процесу в реалізації ними прав, не вирішив клопотання Банку про витребування доказів, які необхідні для правильного вирішення справи.

Натомість ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду від 16.03.2020 позовну заяву залишено без розгляду, у зв`язку з тим, що недоліки зазначені в ухвалі суду 26.11.2018 усунуті не в повному обсязі.

При цьому у вказаній ухвалі суддя місцевого суду на навів конкретний перелік недоліків позовної заяви, котрі не усунуті позивачем.

Відповідно до частини 1, пункту 5 частини ст. 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування; позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Зі змісту цієї норми слідує, що саме позивач на власний розсуд обирає позовні вимоги, обґрунтовує їх викладом відповідних обставин та зазначенням доказів, що підтверджують такі обставини.

Згідно з ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Обґрунтування Банком своїх позовних вимог викладом обставин, які в процесі розгляду справи виявляються непереконливими, недоведеними належними й допустимими доказами, не перешкоджає розгляду справи, оскільки є підставою для відмови в задоволенні позову по суті заявлених вимог.

Звертаючись до суду з позовом, Банк зазначив у позовній заяві зміст позовних вимог, виклав обставини, якими обґрунтовує свої вимоги, зазначив докази та додав такі докази, які вважав за потрібне надати для розгляду спору.

Відсутність у позовній заяві чи додатках до неї доказів на підтвердження позовних вимог не перешкоджає розгляду справи, оскільки є підставою для відмови в задоволенні позову по суті заявлених вимог, а не для залишення позовної заяви без руху чи без розгляду.

Отже, місцевий суд не вправі був залишати з цих підстав позовну заяву Банку без руху та в подальшому без розгляду.

На дані обставини місцевий суд уваги не звернув, що призвело до постановлення помилкової ухвали про залишення позовної заяви без розгляду.

За таких обставин ухвалу, як таку, що постановлена з порушенням норм процесуального права, відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України, слід скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст. 368, п. 6 ч. 1 ст. 374, п. 4 ч. 1 ст. 379, ст. ст. 381, 382, 384 ЦПК України, апеляційний суд, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк задовольнити.

Ухвалу Ужгородського міськрайонного суду від 16 березня 2020 року скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і касаційному оскарженню не підлягає.

Повне судове рішення складено 09 липня 2020 року.

Головуюча Судді: