ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

10 грудня 2020 року м. Чернівці Справа № 713/1972/20

Чернівецький апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Лисака І.Н., Чернівецький апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Лисака І.Н., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Вижницького районного суду Чернівецької області від 20 жовтня 2020 року у цивільній справі за скаргою ОСОБА_1 на постанову про відкриття виконавчого провадження, заінтересована особа: головний державний виконавець Нистерюк О.М. Вижницького районного відділу виконавчої служби Південно-Західного міжрегіонального управління МЮУ, -

В С Т А Н О В И В :

Ухвалою Вижницького районного суду Чернівецької області від 20 жовтня 2020 року скаргу та додані до неї матеріали ОСОБА_1 повернуто заявнику без розгляду.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою скаржник подав апеляційну скаргу з порушенням вимог п.3 ч.4 ст.356 ЦПК України, в силу якої до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

04 грудня 2020 року ухвалою Чернівецького апеляційного суду апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без руху, надано строк на усунення її недоліків, а саме сплати судового збору в розмірі 420,40 грн.

На виконання вимог зазначеної ухвали суду від ОСОБА_1 на електронну адресу суду надійшло клопотання про відстрочення сплати судового збору до вирішення справи в суді, яке мотивоване тим, що у нього є ще дві справи №713/1971/20 та №713/1973/20, а тому він не має можливості по всіх справах сплачувати судовий збір.

Зазначене клопотання не підлягає задоволенню з таких підстав.

Згідно з частинами 1 та 3 ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено ЗУ «Про судовий збір».

Статтею 8 ЗУ «Про судовий збір» визначено, що, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків

Провадження №22-ц/822/1084/20

ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав,

Сторона, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є правом, а не обов`язком суду, який, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони, що є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується клопотання.

Однією з основних засад судочинства, визначених п.8 ст.129 Конституції України, є забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках на касаційне оскарження судового рішення.

У пункті 55 рішення у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland») від 19 червня 2001 року ЄСПЛ підкреслив, що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом 1 статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти.

ЄСПЛ також вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (Рішення ЄСПЛ у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland») від 19 червня 2001 року, пункт 59). Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (Рішення ЄСПЛ у справі «Шишков проти Росії» («Shishkov v. Russia») від 20 лютого 2014 року, пункт 111).

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (Рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункт 44; Рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 6364).

Положення статей ЦПК України та ЗУ «Про судовий збір» не містять визначеного (чіткого) переліку документів, які можна вважати такими, що підтверджують майнове становище особи. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі наданих нею доказів щодо її майнового становища за своїм внутрішнім переконанням. Водночас підстави для відмови суду у таких клопотаннях мають бути аргументовані.

Порушуючи клопотання перед судом про відстрочку сплати судового збору до вирішення справи з посиланням на те, що апелянт немає можливості сплачувати по всіх справах за його участі судовий збір, останнім не надано жодного доказу на підтвердження скрутного матеріального становища, а тому клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги задоволенню не підлягає.

За наведених обставин, слід сплатити судовий збір в розмірі 420,40 грн за такими реквізитами: рахунок: UA0024002; отримувач коштів Чернівецьке УК/м.Чернiвцi/ 22030101, код отримувача (ЄДРПОУ) 37978173, банк отримувача коштів Казначейство України (ЕАП), код банку (МФО) 899998, код класифікації доходів бюджету 22030101 призначення платежу судовий збір за подання апеляційної скарги на рішення суду, назва суду Чернівецький апеляційний суд.

В силу ч.2 ст.127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Враховуючи те, що клопотання задоволенню не підлягає, а апелянтом недоліки апеляційної скарги не усунуто, суд вважає за необхідне продовжити скаржнику строк для усунення недоліків апеляційної скарги.

Керуючись ст.ст.127, 185, 357 ЦПК України, ст.8 ЗУ «Про судовий збір» апеляційний суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Продовжити ОСОБА_1 строк для усунення недоліку, зазначеного в ухвалі Чернівецького апеляційного суду від 04 грудня 2020 року, який не може перевищувати двох днів з дня отримання копії ухвали, про що повідомити останнього.

Роз`яснити, що в разі невиконання зазначених вимог апеляційна скарга буде визнана неподаною та повернута апелянту.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя підпис /І.Н. Лисак/