Ухвала

12 березня 2020 року

м. Київ

справа № 761/4788/17

провадження № 61-1385ск20

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Грушицького А. І., розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 26 квітня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 04 червня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Товарної біржі «Київська біржа нерухомості «Джі-Ай-Пі», треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Єременко Людмила Олексіївна, ОСОБА_3 , про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири,

ВСТАНОВИВ:

29 серпня 2019 року представник ОСОБА_1 - адвокат Горбань Р. О. звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 26 квітня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 04 червня 2019 року з пропуском строку на касаційне оскарження.

Ухвалою Верховного Суду 12 вересня 2019 рокукасаційну скаргу залишено без руху та надано строк для усунення її недоліків. Зокрема, заявнику необхідно було надати докази щодо недотримання апеляційним судом вимог статті 272 ЦПК України, зокрема належні та допустимі докази, які свідчать, що ОСОБА_1 суд не надіслав судове рішення після складення його повного тексту, вжиття заходів щодо отримання повного тексту судового рішення та зазначити обґрунтовані підстави пропуску строку на касаційне оскарження; надати належним чином оформлений ордер, що підтверджує повноваження адвоката Горбань Р. О .

На виконання ухвали Верховного Суду від 12 вересня 2019 року заявник надав належним чином оформлений ордер, який підтверджує його повноваження як адвоката у вказаній справі. Водночас докази на підтвердження ненаправлення копії постанови апеляційного суду від 04 червня 2019 року відповідно до статті 272 ЦПК України адвокат Горбань Р. О. не надав. Посилання адвоката на щільний графік, наявність неповнолітніх дітей не є поважними причинами для поновлення строку на касаційне оскарження.

Ухвалою Верховного Суду 06 листопада 2019 року касаційну скаргу ОСОБА_1 , подану адвокатом Горбань Р. О., на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 26 квітня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 04 червня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Товарної біржі «Київська біржа нерухомості «Джі-Ай-Пі», треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Єременко Людмила Олексіївна, ОСОБА_3 , про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири - повернуто.

16 січня 2020 року Горбань Р. О. , який діє від імені ОСОБА_1 , засобами поштового зв`язку звернувся до Верховного Суду на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 26 квітня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 04 червня 2019 року в указаній вище справі.

До касаційної скарги додано клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження з посиланням на те, що апеляційним судом в судовому засіданні 04 червня 2019 року оголошено вступну та резолютивну частини оскаржуваної постанови, повний текст оскаржуваної постанови суду апеляційної інстанції позивачу, у порушення частини третьої статті 272 ЦПК України, не надіслано. У зв'язку з цим позивач був позбавлений можливості подати касаційну скаргу у строк, передбачений частиною першою статті 390 ЦПК України. Як зазначає заявник, повний текст постанови апеляційного суду ним отримано за його заявою 31 липня 2019 року в суді. Вказує, що листом від 23 грудня 2019 року № 01-14/868/2019-Вих/ЦК/204, який був отриманий ним 13 січня 2020 року, Шевченківський районний суд міста Києва повідомив, що в матеріалах справи № 761/4788/17 інформація про дату направлення Київським апеляційним судом позивачу та представнику позивача Горбань Р. О. копії рішень не виявлено.

Ухвалою Верховного Суду від 21 січня 2020 року вказану касаційну скаргу залишено без руху та надано заявнику строк десять днів з дня вручення цієї ухвали для усунення зазначених у ній недоліків, зокрема, заявнику слід направити на адресу суду заяву про поновлення строку на касаційне оскарження із наведеними причинами пропуску такого строку та доказами на їх підтвердження.

05 березня 2020 року до Верховного Суду надійшла заява про усунення недоліків під час подання касаційної скарги з посиланням на те, що строк пропущено з поважних причин, які були вказані в поданому до касаційної скарги клопотанні про поновлення строку на касаційне оскарження, при цьому заява зводиться до незгоди заявника з ухвалою Верховного Суду від 21 січня 2020 року.

Відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру судових рішень постанову Київського апеляційного суду прийнято 04 червня 2019 року та оприлюднено 11 червня 2019 року.

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

08 лютого 2020 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ» (далі - Закон № 460-ІХ).

Відповідно до пункту 2 Розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону № 460-ІХ касаційні скарги на судові рішення, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом.

Отже, розгляд касаційної скарги у цій справі здійснюється у порядку, визначеному ЦПК України в редакції, яка була чинною станом на 07 лютого 2020 року.

Відповідно до частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Норми ЦПК України не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного процесуального строку. Такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Разом з тим, право суду на поновлення строку не є безмежним.

У статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод проголошено право на справедливий судовий розгляд.

Одним з елементів справедливого судового розгляду є принцип правової визначеності прав і обов`язків сторін спору та неможливість безпідставного поновлення пропущеного процесуального строку для оскарження рішення суду, що набрало законної сили, лише з метою його скасування на шкоду інтересам іншого учасника процесу.

Із практики Європейського Суду з прав людини випливає, що судовий розгляд визнається справедливим за умови забезпечення рівного процесуального становища сторін, що беруть участь у спорі. Вимагається, щоб кожній із сторін була надана розумна можливість представляти свою справу у такий спосіб, що не ставить її в суттєво менш сприятливе становище порівняно з опонентом.

Поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення без доведеності поважності причин не забезпечувало б рівновагу між інтересами сторін та правову визначеність у цивільних правовідносинах, яка є складовою верховенства права, проголошеного статтею 8 Конституції України.

Необґрунтоване поновлення процесуальних строків на оскарження «остаточного судового рішення» є порушенням принципу res judicata (правової визначеності), про що неодноразово наголошувалося у прецедентній практиці Європейського суду з прав людини.

Так, у параграфі 41 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року зазначено, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Аналогічні висновки викладені Європейським судом з прав людини у справах «Науменко проти України» від 09 листопада 2004 року, «Полтораченко проти України» від 18 січня 2005 року та «Тімотієвич проти України» від 08 листопада 2005 року.

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, пропущеного на значний термін, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливого судового розгляду в такому його елементі як правова визначеність.

Оскільки ухвалою Верховного Суду від 21 січня 2020 року вказані заявником підстави було визнано неповажними, надані докази не дають достатніх підстав поважності пропуску строку на касаційне оскарження, тому слід відмовити у відкритті касаційного провадження.

Відповідно до частини третьої статті 393 ЦПК якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані неповажними, суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.

Керуючись статтями 185, 392, 394 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 26 квітня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 04 червня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Товарної біржі «Київська біржа нерухомості «Джі-Ай-Пі», треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Єременко Людмила Олексіївна, ОСОБА_3 , про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали надіслати заявникові.

Ухвала суду касаційної інстанції оскарженню не підлягає.

Суддя А. І. Грушицький