ПОСТАНОВА

Іменем України

30 листопада 2020 року м. Кропивницький

справа № 404/2809/18

провадження № 22-ц/4809/1280/20

Кропивницький апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати у цивільних справах: Карпенка О. Л. (головуючий, суддя-доповідач), Мурашка С. І., Чельник О. І.,

за участю секретаря судового засідання Діманової Н. І.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - ОСОБА_2 ,

треті особи:

Сектор опіки, піклування та усиновлення служби у справах дітей управління з питань захисту дітей Міської ради міста Кропивницького,

Кропивницький міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області,

особа, яка не брала участі у справі, але оскаржила судове рішення - ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу особи, яка не брала участі у справі, але оскаржила судове рішення - ОСОБА_3 на ухвалу Кіровського районного суду м. Кіровограда (суддя Варакіна Н. Б.) від 22 липня 2020 року,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

У травні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , треті особи: сектор опіки, піклування та усиновлення служби у справах дітей управління з захисту дітей Міської ради міста Кропивницького, Кропивницький міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області про визнання батьківства відносно дитини ОСОБА_4 .

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що ОСОБА_1 та ОСОБА_5 проживали однією сім`єю без реєстрації шлюбу з 05 грудня 2008 року по ІНФОРМАЦІЯ_1 . Згодом, а саме ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_5 народила дитину - сина ОСОБА_4 . ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_5 померла. Нещодавно позивач дізнався, що саме він є рідним батьком цієї дитини. Після смерті матері, опікуном малолітнього ОСОБА_4 є ОСОБА_2 , який створює йому перешкоди у спілкуванні з дитиною та не дає можливості брати участі у вихованні сина.

Разом з тим, 21 листопада 2019 року ОСОБА_3 , як третя особа, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, також звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , треті особи: сектор опіки, піклування та усиновлення служби у справах дітей управління з питань захисту дітей Міської ради міста Кропивницького, Кропивницький міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області про визнання його батьківства стосовно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (т. 2 с. 194-201).

Свої вимоги він обґрунтовував тим, що саме він являється біологічним батьком цієї дитини, про що здогадався сам після народження ОСОБА_5 сина ОСОБА_4 та після того, як він підріс і стала помітною його схожість з батьком. За життя мати дитини просила позивача не звертатися до суду, але після її смерті він вирішив встановити своє батьківство. Дізнавшись про аналогічний позов ОСОБА_1 , він вирішив вступити у цю справі, як третя особа, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору задля унеможливлення маніпуляцій і фальсифікації у питанні батьківства. Крім того, спільний розгляд позовів відповідатиме інтересам дитини та сприятиме скорішому їх вирішенню.

Короткий зміст оскаржуваного судового рішення

Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 22 липня 2020 року ОСОБА_3 відмовлено у прийнятті позову, як третьої особи, яка заявляє самостійній вимоги на предмет спору, до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , треті особи: Сектор опіки, піклування та усиновлення служби у справах дітей управління з питань захисту дітей Міської ради міста Кропивницького, Кропивницький міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області про визнання батьківства (т. 3 с. 20-21).

Ухвалюючи таке рішення, суд зазначив, що строк звернення з вказаним позовом, встановлений ст. 52 ЦПК України, ОСОБА_3 пропущено оскільки підготовче провадження у справі закрито 10 квітня 2019 року, а справу призначено до розгляду по суті. Крім того, ОСОБА_3 звернувся до Кіровського районного суду м. Кіровограда з іншим позовом до ОСОБА_2 про визнання батьківства, провадження за яким відкрито у іншій справі ЄУН: 404/2326/19 (т. 2 с. 19).

Короткий зміст апеляційної скарги та відзиву на неї

ОСОБА_3 подав апеляційну скаргу, в якій з підстав неправильного застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, ставить питання про скасування ухвали Кіровського районного суду м. Кіровограда від 22 липня 2020 року.

Він вважає, що оскаржувана ухвала постановлена судом з порушенням норм процесуального права та прав заявника. Він вважає, що суд мав поновити підготовче провадження та вирішити всі необхідні для підготовки розгляду справи по суті питання. Щодо твердження суду про наявність іншої справи ЄУН: 404/2326/19 за його позовом про встановлення батьківства, то ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 11 листопада 2019 року за заявою позивача позов залишено без розгляду так, як позивач мав намір вступити в цю справу зі своїми вимогами.

Представник відповідача - адвокат Платонова Марина Анатоліївна подала відзив на апеляційну скаргу, в якому висловила своє ставлення, як до ухвал суду, яку вважає законною і обґрунтованою, так і до доводів апеляційної скарги, які, на її погляд, є безпідставними у зв`язку з тим, що заявник пропустив строк для пред`явлення позову в якості третьої особи, а отже втратив право на вчинення такої процесуальної дії.

Інші учасники справи відзиви на апеляційну скаргу не подали.

Позиції учасників справи, висловлені в судовому засіданні

Заявник ОСОБА_3 підтримав свою апеляційну скаргу, акцентував увагу суду на доцільність спільного розгляду його позову з позовом ОСОБА_1 .

Відповідач ОСОБА_2 та його представник - адвокат Куколевська Ж. Д. проти доводів апеляційної скарги не заперечили, вважають, що вона підлягає задоволенню.

Позивач ОСОБА_7 та його представник - адвокат Платонова М. А. проти доводів апеляційної скарги заперечили, просили суд залишити її без задоволення.

Треті особи своїх представників в судове засідання не направили, подали заяви про розгляд справи за відсутності їх представників (т. 3, с.152-154, 155).

Частиною 2 статті 372 ЦПК України передбачено, що неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Апеляційний суд встановив такі обставини:

Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 18 травня 2018 року відкрито спрощене позовне провадження у цивільній справі ЄУН: 404/2809/18 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення батьківства щодо дитини(т. 1 с. 8 - 9).

Ухвалою Кіровського суду м. Кіровограда від 20 серпня 2018 року вирішено розгляд справи здійснювати за правилами загального провадження та призначено дату підготовчого судового засідання на 20 серпня 2018 року (т. 1 с. 61 - 62).

Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 10 квітня 2019 року підготовче провадження закрито (т. 1 с. 218 - 220).

21 листопада 2019 року ОСОБА_3 , як третя особа, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, також звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 й ОСОБА_2 , треті особи: Сектор опіки, піклування та усиновлення служби у справах дітей управління з питань захисту дітей Міської ради міста Кропивницького, Кропивницький міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області, про визнання батьківства (т. 2 с. 194-201).

Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 22 липня 2020 року ОСОБА_3 відмовлено у його прийнятті позову, як третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору до ОСОБА_1 й ОСОБА_2 про визнання батьківства (т. 3 с. 20-21).

Мотиви ухваленого апеляційним судом рішення

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ч. 1 ст. 2 ЦПК України).

За приписами частин 2 - 4 статті 12 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Главою 3 Розділу ІІІ ЦПК України регулюються питання підготовчого провадження, тобто порядок здійснення судом підготовки до судового розгляду справ позовного провадження. Норми вказаної глави Кодексу визначають процесуальні дії суду з підготовки справи до розгляду та проведення підготовчого засідання, а також процесуальні дії учасників справи на цій стадії процесу.

Ця стадія процесу є самостійною і важливою та створює необхідні умови для правильного і своєчасного вирішення справи, ухвалення законного й обґрунтованого рішення суду.

Так, відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 189 ЦПК України одним із завдань підготовчого провадження є остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу.

Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд вирішує питання про вступ у справу інших осіб, заміну неналежного відповідача, залучення співвідповідача, об`єднання справ і роз`єднання позовних вимог, прийняття зустрічного позову, якщо ці питання не були вирішені раніше.

Частиною 1 статті 52 ЦПК України передбачено, що треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, подавши позов до однієї або декількох сторін.

Про прийняття позовної заяви та вступ третьої особи у справу суд постановляє ухвалу (ч. 2 ст. 52 ЦПК України).

10 квітня 2019 року Кіровський районний суд м. Кіровограда провів підготовче засідання та постановив ухвалу (т. 1 с. 218 - 220) про закриття підготовчого провадження.

21 листопада 2019 року третя особа, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору ОСОБА_3 також звернувся з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , треті особи: Сектор опіки, піклування та усиновлення служби у справах дітей управління з питань захисту дітей Міської ради міста Кропивницького, Кропивницький міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області про визнання батьківства (т. 2 с 194-201).

Таким чином, позов ОСОБА_3 , як третя особа із самостійними вимогами щодо предмета спору, подав до суду більше ніж через сім місяців після постановлення судом ухвали про закриття підготовчого провадження.

Відмовляючи у прийнятті та повертаючи позовну заяву ОСОБА_3 , суд першої інстанції дійшов висновку про сплив строку на вступу у справу вступу у справу третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору.

Колегія суддів апеляційного суду погоджується з вказаним висновком суду першої інстанції так, як строк, встановлений ст. 52 ЦПК України, дає можливість не учаснику юридичного спору вступити у справу, провадження в якій вже відкрито, але розгляд якої по суті ще не розпочався, заявивши свої вимоги та предмет спору, подавши позов до однієї або кількох сторін.

Перебіг цього строку починається з часу відкриття судом провадження у справі й не залежить від фактичної обізнаності третіх осіб про цю справу.

Зі спливом цього строку втрачається право не учасника справи, який має свій інтерес щодо її розгляду, на вступ у справу, яка вже перебуває у провадженні суду.

Проте така особа не позбавляється права на суд загалом, тобто вона може ініціювати іншу справу в загальному порядку, пред`явивши позов до визначених ним відповідачів, в тому числі до сторони або сторін існуючої справи.

Вступ у справу третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги на предмет спору на стадії її розгляду по суті нормами Глави 6 Розділу ІІІ ЦПК України не передбачено, як не передбачено і можливості повернення судом зі цієї стаді на попередню стадію процесу.

Встановивши, що ОСОБА_3 виявив бажання вступити у справу і подав позовну після завершення підготовчого провадження, тобто поза строком. Який встановлений для цього Законом, суд не міг мВ підстав для прийняття його позовної заяви, оскільки право заявника на вчинення такої дії припинилося.

Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, зводяться до незгоди з обґрунтованим судовим рішенням, не дають підстав для висновку про порушення судом першої інстанції норм процесуального права, які призвели або можуть призвести до неправильного вирішення справи.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони чи обмеження, зміст яких є не допустити судовий процес у безладний рух.

З рішення Європейського суду з прав людини у справі «Креуз проти Польщі» від 19 червня 2001 року вбачається, що право на суд не є абсолютним та воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

З урахуванням вказаного, повернення позовної заяви третьої особи не є порушенням права доступу до суду або права на справедливий розгляд його справи.

Враховуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку, що ухвала суду постановлена з додержанням вимог закону.

Загальний висновок суду за результатами розгляду апеляційної скарги

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 375, 382 - 384 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Залишити вимоги апеляційної скарги ОСОБА_3 без задоволення, а ухвалу Кіровського районного суду м. Кіровограда від 22 липня 2020 року без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду у випадках, передбачених ст. 389 ЦПК України, протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення. Повний текст постанови складено 08 грудня 2020 року.

Головуючий О. Л. Карпенко

Судді С. І. Мурашко

О. І. Чельник