УХВАЛА

10 березня 2020 року

м. Київ

справа №484/1215/14-ц

провадження №61-3637ск20

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Калараша А. А, розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Первомайського управління експлуатації газового господарства м. Миколаєва про відновлення газопостачання, відшкодування матеріальної та моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ :

22 лютого 2020 року ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку направив до Верховного Суду касаційну скаргу, в якій просить стягнути з відповідача 100 000 грн шкоди.

Частиною третьою статті 4 ЦПК України передбачено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи

Відповідно до прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ» від 15 січня 2020 року №460-ІХ касаційні скарги на судові рішення, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом.

Даний закон набрав чинності 08 лютого 2020 року. Касаційна скарга надіслана засобами поштового зв`язку 22 лютого 2020 року, тобто, після набрання чинності вказаним законом, а відтак під час вирішення питання про прийняття даної касаційної скарги до розгляду суду слід керуватися положеннями процесуального законодавства, чинного станом на день подання касаційної скарги.

Вивчивши касаційну скаргу, суд дійшов висновку, що вона не може бути прийнята до розгляду та підлягає залишенню без руху, виходячи з таких підстав.

Касаційна скарга не відповідає вимогам статті 392 ЦПК України щодо форми та змісту.

Частинами першою та четвертою статті 9 ЦПК України передбачено що цивільне судочинство в судах провадиться державною мовою. Учасники судового процесу, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, користуючись при цьому послугами перекладача, в порядку, встановленому цим Кодексом.

Враховуючи наведене, ОСОБА_1 необхідно надати до суду уточнену редакцію касаційної скарги, викладену державною мовою або її переклад, відповідно до кількості учасників справи.

Згідно з частиною першою статті 25 та частиною першою статті 388 ЦПК України судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд, який переглядає у касаційному порядку судові рішення, ухвалені судами першої та апеляційної інстанцій.

Таким чином, касаційна скарга повинна бути подана саме до Верховного Суду, водночас в касаційній скарзі зазначено, що вона подана до Верховного Суду України, тобто неправильно зазначено найменування суду, до якого подано скаргу.

За правилами пункту 4 частини другої статті 392 ЦПК України в касаційній скарзі повинно бути зазначено рішення (ухвала) що оскаржується.

Подана касаційна скарга не містить посилань на судові рішення судів попередніх інстанцій, які, на думку скаржника, ухвалені судами з порушенням норм процесуального та матеріального права.

Враховуючи наведене, скаржнику у виправленій касаційній скарзі необхідно зазначити, які судові рішення судів першої та апеляційної інстанції він має намір оскаржити в касаційному порядку.

До того ж, однією з умов прийняття касаційної скарги до розгляду є дотримання строків касаційного оскарження. Суд позбавлений можливості визначити початок перебігу такого строку, оскільки скаржником не зазначено судові рішення, які він має намір оскаржити в касаційному порядку. А тому питання щодо дотримання строку на касаційне оскарження підлягає вирішенню після надання скаржником виправленої касаційної скарги з зазначенням судових рішень, які оскаржуються ним в касаційному порядку.

Крім того, ознайомившись зі змістом поданої касаційної скарги, Верховний Суд встановив, що даний документ за формою, змістом та заявленими вимогами відповідає ознакам позовної заяви.

.

Зі змісту поданого документу не вбачається, які судові рішення має намір оскаржити ОСОБА_1 в касаційному порядку. Натомість, в поданому документі скаржник посилається на неправомірні на його думку дії судді, порушення під час складання акту відповідачем, внаслідок чого був опломбований газовий стояк та квартира була позбавлена газопостачання. На підставі наведених обставин в резолютивній частині процесуального документу скаржник зазначає вимогу про стягнення з відповідача 100 000 грн шкоди.

Відповідно до статті 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява повинна містити, зокрема, зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні, а також виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Подана касаційна скарга містить виклад обставин, за наявності яких на думку скаржника було порушене його цивільне право, та позовну вимогу, тобто, спосіб, у який може бути відновлено порушене право ОСОБА_1 .

За таких умов поданий документ має ознаки позовної заяви, незважаючи на те, що названий «Касаційна скарга». В свою чергу суд касаційної інстанції неуповноважений розглядати позовні заяви в силу вимог цивільного процесуального закону щодо інстанційної юрисдикції.

За таких обставин, ОСОБА_1 слід надати до суду виправлену касаційну скаргу, яка має відповідати за змістом та формою вимогам статті 392 ЦПК України.

Крім того, для касаційних скарг, поданих після 08 лютого 2020 року, законодавцем встановлений новий порядок подання та підстави звернення особи з касаційною скаргою до суду.

Право на касаційне оскарження та підстави касаційного оскарження судових рішень визначені положеннями статті 389 ЦПК України.

Цивільний процесуальний закон містить вимоги щодо форми та змісту касаційної скарги, за умови дотримання яких касаційна скарга може бути прийнята судом касаційної скарги до розгляду (стаття 392 ЦПК України).

Зокрема, відповідно до пункту 5 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 389 цього Кодексу підстави (підстав).

Частиною другою статті 389 ЦПК України визначено, що зазначені у пункті 1 частини першої статті 389 ЦПК України судові рішення підлягають касаційному оскарженню виключно у таких випадках:

1. якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2. якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3. якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4. якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

Даний перелік є вичерпним та розширеному тлумаченню не підлягає.

Касаційна скарга не містить посилань на підстави касаційного оскарження, передбачені статтею 389 ЦПК України.

Таким чином, касаційна скарга не відповідає вимогам статті 392 ЦПК України, оскільки неоформлена відповідно до вимог, встановлених процесуальним законодавством для касаційної скарги.

Відтак, скаржнику, для усунення недоліків, а також з метою недопущення подвійного тлумачення змісту касаційної скарги, необхідно надати до суду уточнену касаційну скаргу, в якій, крім іншого, згрупувати, систематизувати та чітко зазначити підстави касаційного оскарження судових рішень у відповідності до визначеного статтею 389 ЦПК України переліку підстав для касаційного оскарження судових рішень. Тобто, заявнику слід чітко зазначити конкретний (конкретні) пункт (пункти) частини другої статті 389 ЦПК України, який (які) відповідно до змісту касаційної скарги є підставою (підставами) для подачі даної касаційної скарги.

Відповідно до частини восьмої статті 394 ЦПК України в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються, зокрема, підстава (підстави) відкриття касаційного провадження.

За правилами частини першої статті 400 ЦПК України Переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими

Аналіз вказаних норм дає підстави для висновку, що виконання вищезазначеної судом умови щодо оформлення касаційної скарги необхідне для подальшого розгляду касаційної скарги Верховним Судом.

Враховуючи вищенаведене, касаційна скарга не може бути прийнята судом до розгляду, оскільки за формою та змістом не відповідає вимогам статті 392 ЦПК України.

За правилами частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ :

Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без руху.

Надати для усунення зазначених вище недоліків строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута скаржнику.

Ухвала є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя А. А. Калараш