КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Головуючий у суді першої інстанції: Остапчук Т.В.
Доповідач у суді апеляційної інстанції: Немировська О.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 грудня 2020 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів:

головуючий - Немировська О.В.,

судді - Чобіток А.О., Ящук Т.І.

розглянувши в порядку письмового провадження цивільну справу за позовом першого заступника керівника Київської місцевої прокуратури №7 в інтересах держави в особі Київської обласної державної адміністрації до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання правочину недійсним,

за апеляційною скаргою керівника Київської місцевої прокуратури №7 на ухвалу Печерського районного суду м. Києва від 15 травня 2020 р.

встановив:

у травні 2020 року перший заступник керівника Київської місцевої прокуратури №7 звернувся до суду з позовом в інтересах держави в особі Київської міської ради, в якому просив визнати недійсним договір купівлі-продажу від 22.02.2018, укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 щодо кв. АДРЕСА_1 , скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень на вказане нерухоме майно за ОСОБА_3 , скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень на вказане нерухоме майно за ОСОБА_1 , до якої право власності перейшло 13.07.2018, визнати відумерлою спадщину, яка відкрилась після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 , що складається з кв. АДРЕСА_1 , витребувати у ОСОБА_1 вказане нерухоме майно.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 15 травня 2020 року позовну заяву було повернуто.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою, керівник Київської місцевої прокуратури №7 звернувся до суду з апеляційною скаргою, в якій просить ухвалу суду першої інстанції скасувати та направити справу до суду першої інстанції.

Частиною 2 ст. 367 ЦПК України визначено, що апеляційна скарга на ухвалу суду про повернення заяви позивачеві (заявникові) розглядається судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами.

Заслухавши доповідь судді Немировської О.В., дослідивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія дійшла висновку, що апеляційну скаргу слід задовольнити з таких підстав.

Звертаючись до суду з даним позовом, прокурор вказував, що під час здійсненна процесуального керівництва у кримінальному провадженні №0000103 було виявлено факти незаконного відчуження об`єктів нерухомого майна. Зокрема, було виявлено, що кв. АДРЕСА_1 належала ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Після її смерті спадщину ніхто не приймав, тому квартира мала бути визнана відумерлою спадщиною та перейти у власність територіальної громади мста Києва в особі Київської міської ради. Однак 22.02.2018 приватним нотаріусом КМНО Шупенею О.М. за ОСОБА_3 було зареєстровано право власності на сказану квартиру на підставі договору купівлі-продажу квартири, укладеного з ОСОБА_2 . В договорі було зазначено, що квартира належить ОСОБА_2 на підставі договору дарування квартири, посвідченого 18.06.2009 приватним нотаріусом Обухівського районного нотаріального округу Київської області Мегедь Л.К. за реєстровим №416. На підставі договору купівлі-продажу від 13.07.2018 за реєстровим №296 від ОСОБА_3 право власності на квартиру перейшло до ОСОБА_1 . Тому вказаний договір дарування від 18.06.2009 порушує публічний порядок, є нікчемним в силу ст. 228 ЦК України, а наступні договори є недійсними, і нерухоме майно підлягає витребуванню із чужого незаконного володіння.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 15 травня 2020 року позовну заяву було повернуто.

Повертаючи позовну заяву прокурору, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем не надано доказів наявності виключних підстав для подання позову прокурором в інтересах держави в особі Київської міської ради та наявність суспільного інтересу.

Однак погодитись з таким висновком суду першої інстанції неможливо, оскільки він зроблений з порушенням норм процесуального права.

У визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами (ч. 3 статті 56 ЦПК України).

В пункті 3 статті 131-1 Конституції Українизакріплено, що прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у випадках визначених цим законом. Згідно ст. 1 Закону України «Про прокуратуру» прокуратура України становить єдину систему, яка в порядку, передбаченому цим Законом, здійснює встановлені Конституцією України функції, зокрема, з метою захисту загальних інтересів суспільства та держави.

Відповідно до ст. 23 Закону «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті (абзаци 1 і 2 ч. 3 статті 23 Закону).

Таким чином, прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати такий захист у спірних правовідносинах; 2) якщо немає органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах (постанова Великої Палати Верховного Суду від 26 червня 2019 року у справі № 587/430/16-ц (пункт 37).

Відповідно до положень ЦПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 цього кодексу (ч. 4 статті 56 ЦПК України).

В даному випадку прокурором при зверненні до суду було зазначено в позовній заяві, як зміст позовних вимог, так і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, фактичні дані про незаконне вибуття об`єкта з комунальної власності, що становить суспільний (публічний) інтерес та спрямований на задоволення суспільної потреби у відновленні становища, яке існувало до порушення права комунальної власності. Також при зверненні прокурором було зазначено, що орган, який уповноважений на здійснення відповідних функцій - Київська міська рада, зобов`язаний відповідно до Закону України «Про місцеве самоврядування» вживати заходи щодо управління довіреним їй комунальним майном. Однак вказаним органом самостійно ефективні заходи щодо визнання спадщини відумерлою та повернення спірної квартири до комунальної власності не вживались.

Таким чином, висновок суду першої інстанції щодо наявності підстав для повернення позовної заяви зроблений з порушенням ч. 4 ст. 185 ЦПК України, в зв`язку з чим ухвалу слід скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 376, 382 ЦПК України, суд

постановив:

апеляційну скаргу керівника Київської місцевої прокуратури №7 задовольнити.

Ухвалу Печерського районного суду м. Києва від 15 травня 2020 року скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий

Судді