Справа № 263/1269/20
Провадження № 2/263/1165/2020
УХВАЛА
05 березня 2020 року м. Маріуполь
Суддя Жовтневого районного суду м.Маріуполя Донецької області Соловйов О.Л., ознайомившись із позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 про виділ в натурі майна, яке знаходиться в спільній частковій власності та визнання права власності,
14.02.2020 ОСОБА_1 звернулась до Жовтневого районного суду м.Маріуполя Донецької області з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 про виділ в натурі 8/100 частки домоволодіння АДРЕСА_1 , припинивши право спільної часткової власності.
Ухвалою Жовтневого районного суду м.Маріуполя Донецької області від 19.02.2020 через невідповідність вимогам діючого цивільно-процесуального законодавства, а саме: недотримання вимог ст.175, 177 ЦПК України, позову заяву залишено без руху. Звернуто увагу позивача, на необхідність визначення повного кола відповідачів по справі, шляхом залучення в якості співвідповідачів всіх співвласників домоволодіння АДРЕСА_1 ; зазначити адреси реєстрації або фактичного проживання сторін у справі; надати відмову нотаріуса в укладанні договору про виділ частки із спільної часткової власності; уточнити зміст позовних вимог, в частині визнання права власності на об`єкт нерухомого майна, та присвоєння поштової адреси.
28.02.2020 позивач звернулась до суду із заявою, за змістом якої зазначила відому їй адресу проживання відповідача ОСОБА_6 , надала постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій від 25.02.2020. Згідно інформаційної довідки з державного реєстру речових прав на нерухоме майно збільшила коло відповідачів справі, а також залучила співвласників домоволодіння відомості про яких у реєстрі відсутні, оскільки їх права власності не зареєстровані у встановленому порядку.
Аналізуючи звернення позивача, та уточнений позов, спрямований на усунення недоліків визначених ухвалою суду від 19.02.2020, слід дійти висновку, що недоліки які стали на заваді до відкриття провадження за позовом ОСОБА_1 , в повному обсязі не усунуті. Позивач подав уточнену позовну заяву, яка не відповідає вимогам ст.175 ЦПК України з наступних підстав.
Так, суттєвим недоліком первинних позовних вимог ОСОБА_1 визначених ухвалою від 19.02.2020 є незалучення до участі у розгляді справі всіх співвласників домоволодіння, інтереси яких зачіпаються розглядом зазначеної справи. Згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №161275492 від 27.03.2019 співвласниками домоволодіння АДРЕСА_1 є: ОСОБА_1 , ОСОБА_6 , ОСОБА_8 , а також держава в особі Пенсійного Фонду України, та мале приватне підприємство «Азовнаукпром НПО». Крім того, наявні відомості про перебування майна у податковій заставі з боку Головного Управління ДФС у Донецькій області та про накладення арешту - ВПВР УДВС ГУЮ в Донецькій області. Незважаючи, що позовними вимогами зачіпаються права зазначених підприємств та організації, останні не залученні до участі у розгляді справи. Замість цього ОСОБА_1 , в якості співвідповідачів зазначає коло осіб права власності яких не зареєстровані, що ставить під сумнів обґрунтованість їх участі у справі.
Опираючись на вимоги п.5 ч.3 ст. 175 ЦПК України, слід зазначити, що позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини. Так, правовою підставою звернення до суду, позивачка зазначає неможливість укладення договору про виділ частки, через «неспівпадіння часток даного будинку які внесені до Реєстру з загальною та житловою площею будинку». Наведене суперечить долученій постанові приватного нотаріуса Лашиної Н.Г. від 25.02.2020, зі змісту якої настає, що неможливість укладення договору полягає у ненаданні документів про права власності інших співвласників, окрім позивачки. Аналіз наведеного свідчить про штучне створення передумов, за яких отримана відмова нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, яка не узгоджується із правовим обґрунтуванням позову.
Відсутність будь-якого правового обґрунтування з цього приводу в уточненому позову, не усувають раніш визначені недоліки позовної заяви, та вказують на неможливість відкриття провадження за позовом.
Відповідно до ст.185 ЦПК України (в редакції ЦПК України, що діє на теперішній час) суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху . Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.
Таким чином, опираючись за звернення позивача від 28.02.2020, за яким він вважає недоліки визначенні судом, усунутими, клопотань про надання додаткового часу не висуває, разом з тим ухвала Жовтневого районного суду м.Маріуполя Донецької області від 19.02.2020 не виконана; ОСОБА_1 шляхом подачі уточненого позову, не вжила будь-яких заходів для усунення виявлених недоліків, строк наданий судом для їх усунення сплив, тому позовну заяву необхідно визнати не поданою та повернути позивачу.
Керуючись ст.185,258,259,260 ЦПК України,
Позовну заяву ОСОБА_1 про виділ в натурі майна, яке знаходиться в спільній частковій власності та визнання права власності - вважати не поданою та повернути.
Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позовної заяви.
Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Донецького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.
Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя: О. Соловйов