печерський районний суд міста києва
Справа № 235/690/20-ц
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 лютого 2020 року м. Київ

Суддя Печерського районного суду м. Києва Григоренко І.В., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Українська залізниця» про зобов`язання нарахувати суми допомоги у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, які належали спадкодавцеві та передати кошти члену сім`ї,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) звернулась до суду з позовом до Акціонерного товариства «Українська залізниця» (далі - відповідач, АТ «Українська залізниця») в якому просить зобов`язати відповідача на підставі рішення комісії (уповноваженого) із соціального страхування підприємства про призначення матеріального забезпечення нарахувати суми матеріального забезпечення та оформити заяву розрахунок, яку передати до робочих органів виконавчої дирекції фонду не пізніше 5 робочих днів з дати прийняття комісією такого рішення і передати ОСОБА_1 суму допомоги у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, які належали померлій ОСОБА_2 , але не були одержані останньою за життя згідно ряду листків непрацездатності.

Ухвалою Красноармійського міськрайонного суду Донецької області від 05.02.2020 року цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі Регіональної філії «Донецька залізниця» Приватного акціонерного товариства «Українська залізниця» про зобов`язання нарахувати суми допомоги у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, які належали спадкодавцеві та передати кошти члену сім`ї, передано за підсудністю для розгляду до Печерського районного суду м. Києва.

Відповідно ст. 32 ЦПК України, спори між судами про підсудність не допускаються.

Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 з доданими до неї матеріалами, судом встановлено наступне.

Так, позовна заява повинна відповідати вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Разом з тим, в порушення п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позивачем в позовній заяві не зазначено ціну позову.

Відповідно до п. 1, ч. 1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається, зокрема, у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку.

Відтак, позивачу необхідно самостійно визначити ціну позову як в іноземній валюті, так і в еквіваленті національної валюти України відповідно до офіційного курсу, встановленого Національним банком України на день подання позову.

Окрім цього, суд звертає увагу, що відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, зміст позовних вимог - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду, і має суттєве значення при розгляді справи та відповідно вимагає чіткого визначення, оскільки у випадку задоволення позову, зміст таких вимог викладається у резолютивній частині судового рішення.

Отже, враховуючи дану обставину необхідно в прохальній частині позовної заяви, чітко викласти свої позовні вимоги, з метою вірного викладення вимог позивача та зазначити суму грошових коштів, яка підлягає стягненню з відповідача.

Також, згідно з п. 6. ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позивачу необхідно вказати в позовній заяві відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору.

Як визначено в ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Проте, ОСОБА_1 в позовній заяві посилається на те, що даний позов виникає з трудових правовідносин, відтак відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» остання звільнена від сплати судового збору.

Так, трудовими відносинами є врегульовані нормами трудового права суспільні відносини, що виникають як результат впливу норм трудового права на поведінку суб`єктів трудової діяльності в результаті укладення трудового договору, внаслідок якого між ними виникають правові зв`язки, а також відносини з приводу встановлення умов праці на підприємстві, навчання й перекваліфікації за місцем роботи та відносини, пов`язані з наглядом і контролем за додержанням трудового законодавства, вирішенням трудових спорів та працевлаштуванням громадян.

Разом з тим, як вбачається з позовної заяви предметом даного позову є встановлення відповідачу зобов`язальних дій передачі члену сім`ї суми допомоги по тимчасовій непрацездатності, які належали спадкодавцеві, але не були ним одержанні за життя.

Аналізуючи викладене, позивач ОСОБА_1 не є суб`єктом трудової діяльності, оскільки між останньою та відповідачем відсутні правові зв`язки, які виникають в результаті укладення трудового договору, відтак, положення п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» не розповсюджуються на вказані спірні правовідносини.

Отже, виходячи із змісту позовної заяви, вона містить одну вимогу майнового характеру, яка є об`єктом справляння судового збору.

Проте, позивач в позовній не зазначає суму грошових коштів, яка підлягає стягненню з АТ «Українська залізниця» на користь останньої, відтак, суд позбавлений можливості визначити розмір судового збору, який необхідно сплатити при зверненні до суду.

Як визначено у ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Статтею 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2020 рік» прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для працездатних осіб з 1 січня - 2102 гривні.

Відповідно до пп. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, судовий збір сплачується за ставкою 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відтак, позивачу необхідно зазначити суму грошових коштів, яка підлягає стягненню та сплатити судовий збір за ставками, встановленими для позовних заяв майнового характеру, надавши суду документ на підтвердження сплати судового збору

Відтак, позовна заява ОСОБА_1 не відповідає вимогам ст. 175 ЦПК України.

Згідно ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 2 ст. 185 ЦПК України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Отже, позивачу необхідно усунути недоліки зазначені у даній ухвалі та в разі їх усунення, подати до суду позовну заяву в новій редакції разом із копіями заяв відповідно до кількості учасників справи.

За таких обставин, позовну ОСОБА_1 , слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення виявлених судом недоліків.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 48, 175-177, 185, 258-259, 260-261, 353 Цивільного процесуального кодексу України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Українська залізниця» про зобов`язання нарахувати суми допомоги у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, які належали спадкодавцеві та передати кошти члену сім`ї, , - залишити без руху та надати строк для усунення недоліків.

Роз`яснити позивачеві право протягом десяти днів з дня отримання ухвали усунути виявлені недоліки, шляхом подання заяви з додержанням вимог встановлених ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Якщо у встановлений строк виявлені недоліки не будуть усунуті, заява буде вважатись неподаною та повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: І.В. Григоренко