Справа № 212/7744/20
У Х В А Л А

09 грудня 2020 року м. Кривий Ріг

Жовтневий районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі: головуючого судді Борис О.Н., з участю секретаря судового засідання Деменко А.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку спрощеного провадження без повідомлення сторін в залі суду в місті Кривому Розі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до публічного акціонерного товариства «Криворізький залізорудний комбінат» про відшкодування моральної шкоди, завданою смертю особи на виробництві,

встановив:

22 жовтня 2020 року представник позивача ОСОБА_1 адвокат Гузєв І.Г. звернувся до суду з позовною заявою про стягнення з публічного акціонерного товариства «Криворізький залізорудний комбінат» (далі ПАТ «КЗРК») моральної шкоди завданою смертю особи на виробництві, яку оцінює у розмірі 472 300,00 грн.

Разом із позовною заявою представником позивача подано клопотання про витребування з Криворізького міжрайонного відділу КЗ «Дніпропетровське обласне бюро СМЕ» ДОР» копії висновку № 196 від 21.02.2014 СМЕ трупу ОСОБА_2 , оскільки у вказаному висновку може міститися інформація про те, що смерть працівника могла бути спровокована шкідливими та небезпечними факторами виробничого середовища.

Також 2 грудня 2020 року від представника відповідача надійшли клопотання про витребування наступних відомостей: в Саксаганського районного у місті Кривому Розі відділі державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо реєстрації шлюбу ОСОБА_2 до дати смерті; в Саксаганському відділі реєстрації місця проживання громадян виконкому Саксаганському районі і місті ради інформацію щодо місця проживання ОСОБА_2 станом на 23.01.2014; в Криворізькому відділенні Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області інформацію щодо страхових виплат ОСОБА_1 у зв`язку зі смертю сина ОСОБА_2 . Також від представника відповідача до суду надійшла заява про розгляд справи з повідомленням (викликом) сторін. Представник відповідача зазначає про необхідність проведення засідання з повідомленням (викликом) сторін необхідністю з`ясування глибини моральних страждань безпосередньо у позивача та необхідністю з`ясування інших обставин справи. Окрім цього представником відповідача заявлено клопотання про надання до суду оригіналів доказів, поданих позивачем до позовної заяви.

Враховуючі відсутність підстав визначених п. 1 ч. 4 ст. 274 ЦПК України та категорії і складності справи, наявність в матеріалах позову доказів, суд 26 жовтня 2020 року ухвалив розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін та сторонам направлені копії ухвали про прийняття справи до провадження та призначення її до розгляду.

Водночас, відповідно до ч. 2 ст. 19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим кодексом, у порядку, зокрема позовного провадження (загального або спрощеного).

Відповідно до ч.3 ст.274 ЦПК України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: ціну позову; значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

На підставі ч. 6 ст. 279 ЦПК України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов: 1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Так, предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої перевищує сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, водночас характер спірних правовідносин (трудовий спір) та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи, оскільки обставини з якими позивач пов`язує настання моральних страждань викладені у позовній заяві.

За таких обставин, суд приходить до висновку про відсутність обґрунтованих підстав для розгляду справи в судовому засіданні з повідомленням сторін.

Так, у поданому клопотанні про витребування оригіналів письмових доказів, представником відповідача не ставляться під сумнів надані позивачем докази, окрім цього представник відповідача приймав участь у спеціальному розслідуванні нещасного випадку зі смертельними наслідками, який стався із ОСОБА_2 та вказані матеріали спеціального розслідування, які подані представником позивача до позову, повинні зберігатись на підприємстві.

За таких обставин клопотання про зобов`язання позивача надати до судового засідання для огляду оригінали доказів поданих до позовної заяви є безпідставними.

Стосовно клопотання представника позивача про витребування копії висновку № 196 від 21.02.2014 СМЕ трупу ОСОБА_2 суд зазначає наступне.

Так, з наданого позивачем акту спеціального розслідування нещасного випадку, який стався з ОСОБА_2 вбачається, що смерть ОСОБА_2 , згідно висновку № 196 від 21.02.2014 виданого КЗ «Дніпропетровське обласне бюро судово-медичної експертизи» ДОР», настала в наслідок гострої ішемічної хвороби серця, яка ускладнилася гострою коронарною недостатністю. Нещасний випадок з ОСОБА_2 визнано таким, що пов`язаний з виробництвом, на підставі підпункту 13 пункту 15 «Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, профзахворювань та аварій на виробництві», затвердженого постановою КМУ від 30 листопада 2011 року № 1232. За таких обставин вбачається, що висновок № 196 від 21.02.2014 СМЕ трупу ОСОБА_2 був предметом розгляду комісії зі спеціального розслідування та відомостям щодо причинно-наслідкового зв`язку смерті ОСОБА_2 з умовами праці надана оцінка у відповідному акті спеціального розслідування за формою Н-5. У зв`язку з викладеним, оскільки витребуваний представником позивача доказ підтверджує ті самі обставини, які встановлені комісією зі спеціального розслідування нещасного випадку, тому у задоволенні вказаного клопотання представника позивача слід відмовити.

Стосовно клопотань представника позивача про витребування певних доказів суд зазначає наступне.

В складенні акту проведення спеціального розслідування нещасного випадку, що стався з ОСОБА_2 , за формою Н-5 приймав участь представник відповідача начальник відділу охорони праці ОСОБА_3 . Вказаною комісією встановлено коло осіб, які перебували на утриманні загиблого ОСОБА_2 на час його смерті, а саме відомості про утриманців відображено у пункті 1 акту форми Н-5, зокрема про перебування ОСОБА_1 на утриманні потерпілого. За таких обставин витребування додаткових відомостей про утриманців потерпілого ОСОБА_2 не заслуговують на увагу. Також представником відповідача не зазначено, які обставини зможуть підтвердити або спростувати відомості з Криворізького відділення Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області щодо страхових виплат ОСОБА_1 у зв`язку зі смертю сина ОСОБА_2 , оскільки за положеннями Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності» (в редакції закону, яка діяла на час смерті ОСОБА_2 ) відшкодування моральної шкоди членам сім`ї потерпілого не передбачено.

На підставі вище викладеного, керуючись ст. 84, 274, 276, 277 ЦПК України, суд, -

постановив:

В задоволенні клопотання представника позивача про витребування доказів та клопотань представника відповідача про розгляд справи з повідомленням (викликом) сторін, зобов`язання позивача надати до судового засідання для огляду оригіналів доказів доданих до позовної заяви, витребування доказів відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О. Н. Борис