Провадження № 2/359/1730/2020
Справа № 359/2161/20
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 грудня 2020 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді - Муранової-Лесів І.В.,

при секретарі - Степаненко А.О.,

з участю позивача - ОСОБА_1 ,

представника позивача - ОСОБА_2 ,

відповідачів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

представника відповідачів - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Борисполі цивільну справу за позовом ОСОБА_6 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа Бориспільська міська державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

12.03.2020 до Бориспільського міськрайонного суду Київської області надійшла вище зазначена позовна заява, в якій ОСОБА_6 просить : визначити додатковий строк для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті батька ОСОБА_7 , терміном в 1 місяць, з часу набрання рішення суду законної сили.

Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що він та відповідач ОСОБА_3 є рідними братами, а відповідач ОСОБА_4 їх матір`ю. ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача та ОСОБА_3 , чоловік ОСОБА_4 07.03.2020 він отримав лист Бориспільської міської державної нотаріальної контори, з якого дізнався, що його батько залишив заповіт, яким заповів на його та брата користь в рівних частках все своє майно. Він відразу звернувся до нотаріальної контори, проте йому було роз`яснено, що він пропустив строк для подачі заяви про прийняття спадщини та роз`яснено право звернутись до суду для визначення додаткового строку. Також йому стало відомо, що його брат та матір подали заяви про прийняття спадщини. Як тільки йому стало відомо про порядок спадкування, він звернувся до брата та матері з проханням надати згоду на прийняття ним спадщини, однак рідні йому відмовили.

Крім того позивач зазначає, що у зв`язку з юридичною необізнаністю, він пропустив строк на звернення з заявою про прийняття спадщини, також помилково вважав, що він фактично вступив у володіння спадковим майном.

Згідно відзиву на позовну заяву (а. с. 49-51) відповідачі просили відмовити у задоволенні позову про визначення додаткового строку, при цьому зазначили, що у позивача не було перешкод прийняти спадщину шляхом подачі заяви нотаріусу про прийняття спадщини, а про наявність заповіту йому було відомо ще у 2016 році.

06 липня 2020 року від позивача надійшов відповідь на відзив, в якому зазначив, що про наявність заповіту йому не було відомо, про це він дізнався з листа нотаріуса. Також просив врахувати, що не прийняття спадщини не повинно позбавляти його права на спадщину, яка відкрилась після смерті його батька, який розпорядився своїм майном на його користь та брата.

Ухвалою від 02 квітня 2020 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження (а. с. 18).

Ухвалою від 10 липня 2020 року витребувано з Бориспільської міської державної нотаріальної контори копію спадкової справи відкритої щодо майна померлого ОСОБА_7 (а. с. 56, 58-59).

Ухвалою від 11вересня 2020 року закрито підготовче провадження ( а. с. 105).

У судовому засіданні позивач та його представник підтримали позовні вимоги та просили задовольнити.

Відповідачі та їх представник заперечували проти позову та просили відмовити в повному обсязі, додатково пояснили, що пропонували відповідачу разом звернутися до нотаріуса за прийняттям спадщини, проте позивач повідомив, що бажає продати свою частку у будинку, та разом з ними до нотаріуса не пішов. Через ці обставини вони не визнають позов.

Заслухавши пояснення сторін та їх представників, покази свідків : ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

За змістом ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ст.82 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 6 ст. 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_7 , що підтверджується свідоцтвом про смерть Серії НОМЕР_1 (а.с. 67).

Спадкоємцями померлого за заповітом є його діти: позивач ОСОБА_6 та відповідач ОСОБА_3 , що підтверджується заповітом від 09 серпня 2016 року, який посвідчений державним нотаріусом Бориспільської міської державної нотаріальної контори Кардашевською М.В. та зареєстрований в реєстрі за № 2-800 (а.с. 68), а також свідоцтвами про народження, де батьком ОСОБА_6 та ОСОБА_3 зазначений спадкодавець ОСОБА_7 (а.с. 9,73).

Відповідач ОСОБА_4 , є дружиною померлого спадкодавця ОСОБА_7 , що підтверджується свідоцтвом про шлюб Серії НОМЕР_2 (а.с.66).

Також встановлено, що на підставі поданих 29.10.2019 заяв відповідачів: ОСОБА_3 як спадкоємця за заповітом та ОСОБА_4 як спадкоємець, який має право на обов`язкову частку у спадщині, - було відкрито спадкову справу № 342/2019 щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_7 , що підтверджується копією спадкової справи (а.с. 63-93).

За змістом статей 1220, 1222, 1270 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини - дня смерті спадкодавця.

Частиною 1 ст. 1269 ЦК України, визначено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Крім того непрацездатна вдова спадкують незалежно від змісту заповіту, половину частки, яка належала б кожному з них у разі спадкування за законом (обов`язкова частка), що визначено ч. 1 ст. 1241 ЦК України.

Таким чином відповідач ОСОБА_3 як спадкоємець за заповітом та ОСОБА_4 як спадкоємець, яка має право на обов`язкову частку у спадщині прийняли спадщину у встановлений законом строк.

Відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Згідно ч. 1 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Як встановлено зареєстроване місце проживання спадкодавця ОСОБА_7 було АДРЕСА_1 , що підтверджується копією заповіту (а.с. 68).

При цьому зареєстроване місце проживання позивача - АДРЕСА_2 , що підтверджується копією його паспорта (а. с. 6-7).

Той факт, що позивач на момент смерті спадкодавця проживав окремо зі своєю родиною, визнаний сторонами та підтвердили допитані в судовому засіданні свідки.

Згідно ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.

Згідно роз`яснень з метою забезпечення однакового застосування законодавства

про спадкування, викладених у постанові Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Такі ж висновки викладені, в тому числі у постанові Верховного Суду від 13 грудня 2018 року у справі № 703/1560/17 (провадження № 61-7643св18), вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Таким чином зазначена позивачем причина пропуску шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини, а саме його юридична необізнаність порядку прийняття спадщини, а також щодо складеного спадкодавцем на його користь заповіту, не може бути визнана поважною.

Інших причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, пов`язаних з об`єктивними, непереборними та істотними труднощами для нього, позивачем у позові зазначено не було, а також не надано таких доказів у судовому засіданні.

Враховуючи вище викладене, в задоволенні позову слід відмовити. При цьому суд враховує, що прийняття спадщини є абсолютним, і позивач, будучи спадкоємцем першої черги за законом та бажаючи прийняти спадщину, не мав об`єктивних перешкод зробити це у встановленому законом порядку, зокрема, звернутися до нотаріуса з відповідною заявою у визначений законодавством шестимісячний термін після смерті батька.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України, в зв`язку з відмовою у задоволенні позову судові витрати слід покласти на позивача.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2,12,13,81,82,89,141,258,259,263-265,266,273 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В:

В задоволенні позову ОСОБА_6 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа Бориспільська міська державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_7 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 - відмовити повністю.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга Київському апеляційному суду через Бориспільський міськрайонний суд протягом тридцяти днів, який обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження, або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення суду виготовлений 22.01.2021.

Суддя: І. В. Муранова-Лесів