Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(ЗАОЧНЕ)

19 жовтня 2020 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі судді Гребенюка В.В., за участю секретаря судового засідання Товченко К.М., розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «Джан Тобако», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про визнання припиненими трудових відносин та зобов`язання провести реєстраційні дії, -

УСТАНОВИВ:

У серпні 2019 року ОСОБА_1 (надалі за текстом - позивач) звернулася до суду з позовом до товариства з обмеженою відповідальністю «Джан Тобако» (надалі за текстом - ТОВ «Джан Тобако»), ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про визнання припиненими трудових відносин та зобов`язання провести реєстраційні дії.

В обгрунтування позову позивач зазначила, що у квітні 2017 року вона була призначена на посаду директора ТОВ «Джан Тобако». 16.07.2019 року позивач подала заяву про звільнення за власним бажанням відповідно до ст. 38 КЗпП України. Однак, всупереч чинному порядку засновниками або іншими уповноваженими посадовими особами відповідача не було здійснено відповідні дії щодо розірвання трудового договору, звільнення позивача з посади директора та внесення змін до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань стосовно керівника товариства. Оскільки позивача так і не було звільнено з посади, остання вважає свої трудові права порушеними, у зв`язку з чим, звернулася до суду з позовом про припинення трудових відносин між нею та товариством на підставі ч. 1 ст. 38 КЗпП України.

Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 11.10.2019 року відкрито провадження у справі, призначено судове засідання, встановлено строк для подання відзиву.

Позивач подала заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримала в повному обсязі.

Відповідачі відзив у встановлений строк не подали, явку свого представника у судове засідання не забезпечили, про час та місце розгляду справи судом повідомлялися належним чином, клопотань про відкладення розгляду справи до суду від них не надходило.

Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Згідно з ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

З огляду на вищевикладене, наявні всі передбачені ч. 1 ст. 223 та ч. 1,2 ст. 280 ЦПК України підстави для заочного розгляду справи. Суд ухвалив провести заочний розгляд справи із ухваленням заочного рішення на підставі наявних у справі доказів.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані у справі докази в їх сукупності, суд встановив такі фактичні обставини справи та відповідні їм правовідносини.

Протоколом № 1 від 30.03.2017 року загальних зборів учасників ТОВ «Джан Тобако» тимчасово виконуючою обов`язки директора товариства було призначено позивача (а.с. 8), з внесенням відповідних відомостей до Єдиного державного реєстру, що підтверджується випискою з ЄДР від 18.04.2017 року (а.с. 16).

18.04.2017 року позивач приступила до виконання обов`язків директора ТОВ «Джан Тобако» на підставі наказу № 1-к від 18.04.2017 року (а.с. 17).

16.07.2019 року позивач подала заяву про звільнення з займаної посади директора товариства з 16.08.2019 року, за власним бажанням (а.с. 18).

Того ж дня позивач надіслала засновникам товариства ОСОБА_2 та ОСОБА_3 повідомлення про скликання позачергових загальних зборів учасників товариства з метою звільнення її з посади директора (а.с. 21).

16.08.2019 року позивачем було складено акт № 1 позачергових зборів учасників товариства, в якому було встановлено, що позачергові збори не відбулися, у зв`язку з відсутністю учасників, які володіють разом 100 % загального розміру статутного капіталу (а.с. 45).

16.08.2019 року позивач видала наказ № 1-к про припинення трудового договору, звільнивши себе від обов`язків директора товариства з 16.08.2019 року (а.с. 19).

Відповідно до ч. 1 ст. 38 Кодексу законів про працю України працівник має право розірвати трудовий договір, укладений на невизначений строк, попередивши про це власника або уповноважений ним орган письмово за два тижні.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 30 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю» до компетенції загальних зборів учасників належить обрання одноосібного виконавчого органу товариства або членів колегіального виконавчого органу (всіх чи окремо одного або декількох з них), встановлення розміру винагороди членам виконавчого органу товариства.

Відповідно до вимог ст. 32 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю» загальні збори учасників скликаються виконавчим органом товариства. Виконавчий орган товариства скликає загальні збори учасників шляхом надсилання повідомлення про це кожному учаснику товариства. Повідомлення, передбачене частиною третьою цієї статті, надсилається поштовим відправленням з описом вкладення.

Відповідно до п. 13 ч.2 ст. 9 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» в Єдиному державному реєстрі містяться відомості про відомості про керівника юридичної особи та про інших осіб (за наявності), які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі підписувати договори, подавати документи для державної реєстрації тощо: прізвище, ім`я, по батькові, дата народження, реєстраційний номер облікової картки платника податків або серія та номер паспорта (для фізичних осіб, які мають відмітку в паспорті про право здійснювати платежі за серією та номером паспорта), дані про наявність обмежень щодо представництва юридичної особи.

Відповідно до ст. 25 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» державна реєстрація та інші реєстраційні дії проводяться на підставі: 1) документів, що подаються заявником для державної реєстрації; 2) судових рішень, що набрали законної сили та тягнуть за собою зміну відомостей в Єдиному державному реєстрі, а також що надійшли в електронній формі від суду або державної виконавчої служби відповідно до Закону України «Про виконавче провадження» щодо: визнання повністю або частково недійсними рішень засновників (учасників) юридичної особи або уповноваженого ними органу; визнання повністю або частково недійсними змін до установчих документів юридичної особи; заборони (скасування заборони) вчинення реєстраційних дій; накладення/зняття арешту корпоративних прав; зобов`язання вчинення реєстраційних дій; скасування реєстраційної дії/запису в Єдиному державному реєстрі.

Судом встановлено, що бездіяльність засновників товариства та/або уповноважених ним осіб щодо розірвання трудових відносин і своєчасного здійснення реєстраційних дій і внесення змін до Єдиного державного реєстру про звільнення позивача з посади директора призводить до того, що відомості про неї як про керівника юридичної особи досі містяться в реєстрі і не відображають факт припинення трудових відносин між товариством і позивачем.

Згідно з ч. 1 ст. 38 КЗпП України працівник має право розірвати трудовий договір, укладений на невизначений строк, попередивши про це власника або уповноважений ним орган письмово за два тижні. У разі, коли заява працівника про звільнення з роботи за власним бажанням зумовлена неможливістю продовжувати роботу (переїзд на нове місце проживання; переведення чоловіка або дружини на роботу в іншу місцевість; вступ до навчального закладу; неможливість проживання у даній місцевості, підтверджена медичним висновком; вагітність; догляд за дитиною до досягнення нею чотирнадцятирічного віку або дитиною з інвалідністю; догляд за хворим членом сім`ї відповідно до медичного висновку або особою з інвалідністю I групи; вихід на пенсію; прийняття на роботу за конкурсом, а також з інших поважних причин), власник або уповноважений ним орган повинен розірвати трудовий договір у строк, про який просить працівник. Конституційний Суд України у Рішеннях від 07 липня 2004 року № 14-рп/2004, від 16 жовтня 2007 року № 8-рп/2007 та від 29 січня 2008 року № 2-рп/2008 зазначав, що визначене статтею 43 Конституції України право на працю розглядає як природну потребу людини своїми фізичними і розумовими здібностями забезпечувати своє життя. Це право передбачає як можливість самостійно займатися трудовою діяльністю, так і можливість працювати за трудовим договором чи контрактом. Свобода праці передбачає можливість особи займатися чи не займатися працею, а якщо займатися, то вільно її обирати, забезпечення кожному без дискримінації вступати у трудові відносини для реалізації своїх здібностей. За своєю природою право на працю є невідчужуваним і по суті означає забезпечення саме рівних можливостей для його реалізації. Отже, ефективним і таким, що не суперечить закону, у цьому випадку буде такий спосіб захисту як припинення трудових відносин між директором та товариством на підставі ч. 1 ст. 38 КЗпП України.

Такого правового висновку дійшов Верховний Суд у справі № 201/1384/16-ц (Постанова від 25.11.2019 року).

Відповідно до ч.1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, установлених ст. 82 ЦПК України. Належними доказами в розумінні ст. 77 ЦПК України є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Згідно з принципом диспозитивності, встановленим ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Таким чином, суд, повно і всебічно з`ясувавши обставини справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного наданого доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, дійшов висновку про обгрунтованість позовних вимог та про наявність правових підстав для задоволення позову.

Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України судовий збір підлягає стягненню з відповідача на користь позивача.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. ст. 13, 19, 81-82, 141, 223, 259, 263-265, 268, 273, 280, 352, 354-356 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «Джан Тобако», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про визнання припиненими трудових відносин та зобов`язання провести реєстраційні дії - задовольнити;

Припинити трудові відносини між ОСОБА_1 і товариством з обмеженою відповідальністю «Джан Тобако», шляхом розірвання трудового договору на підставі частини першої ст. 38 Кодексу законів про працю України;

Стягнути з товариства з обмеженою відповідальністю «Джан Тобако» на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 768 (сімсот шістдесят вісім) гривень 40 копійок;

Повне найменування:

позивач - ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 );

відповідач - товариство з обмеженою відповідальністю «Джан Тобако» (адреса: 04047, м. Київ, вул. Новомостицька, б. 25, );

відповідач - ОСОБА_2 (адреса: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 );

відповідач - ОСОБА_3 (адреса: АДРЕСА_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 );

Заочне рішення може бути переглянуто Подільським районним судом м. Києва за письмовою заявою відповідача;

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем до Подільського районного суду м. Києва протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин;

Заочне рішення суду може бути оскаржено позивачем в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду, шляхом подання через Подільський районний суд м. Києва апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення;

Заочне рішення набирає законної сили після закінчення зазначених строків або після розгляду справи в апеляційному порядку Київським апеляційним судом, якщо його не буде скасовано.

Суддя В.В. Гребенюк