Справа № 946/1469/20
Провадження № 2-з/946/27/20
УХВАЛА

11 березня 2020 року Ізмаїльський міськрайонний суд Одеської області

в складі: головуючого - судді Присакар О.Я.,

за участю секретаря судового засідання Аубекерової Г.В.,

розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову у справі № 946/1469/20 (провадження № 2/946/1884/20) за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: приватний нотаріус Ізмаїльського міського нотаріального кругу Одеської області Гнесько Віта Григорівна про визнання договору дарування недійсним, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду знаходиться цивільна справа № 946/1469/20 (провадження № 2/946/1884/20) за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: приватний нотаріус Ізмаїльського міського нотаріального кругу Одеської області Гнесько Віта Григорівна, про визнання недійсним договору дарування квартири АДРЕСА_1 за №1825 від 24.07.2019 року, посвідченого приватним нотаріусом Ізмаїльського міського нотаріального кругу Одеської області Гнесько Вітою Григорівною та договору дарування квартири АДРЕСА_2 за №1824 від 24.07.2019 року, посвідченого приватним нотаріусом Ізмаїльського міського нотаріального кругу Одеської області Гнесько Вітою Григорівною.

10.03.2020 року ОСОБА_1 звернулась до Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області із заявою про забезпечення позову у справі № 946/1469/20 (провадження № 2/946/1884/20) за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: приватний нотаріус Ізмаїльського міського нотаріального кругу Одеської області Гнесько Віта Григорівна, про визнання договору дарування недійсним. В своїй заяві просить накласти арешт на майно відповідача. В обґрунтування вимог заяви заявник зазначає, що на теперішній час до неї неодноразово звертались ріелтори з проханням надати ключі від спірних квартир, з чого слідує, що відповідач планує відчужити вказане майно.

Згідно з ч.2 ст. 149 ЦПК України, забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно з ч.1 ст. 153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч. 5 ст. 153 ЦПК України залежно від обставин справи суд може забезпечити позов повністю або частково.

Відповідно до п.1-3 ч.1 ст. 150 ЦПК України, позов забезпечується: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії; встановленням обов`язку вчинити певні дії; інше.

Дослідивши матеріали заяви та встановивши обставини у зв`язку з якими заявник просить вжити заходи забезпечення позову, суд вважає за необхідне задовольнити заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову у справі № 946/1469/20 (провадження № 2/946/1884/20) за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: приватний нотаріус Ізмаїльського міського нотаріального кругу Одеської області Гнесько Віта Григорівна, про визнання договору дарування недійсним, з огляду на наступне.

Так, згідно інформаційної довідки №203820034 та інформаційної довідки №203820419, власним квартири АДРЕСА_3 квартири АДРЕСА_2 , являється ОСОБА_2 на підставі договору дарування квартири АДРЕСА_1 за №1825 від 24.07.2019 року, посвідченого приватним нотаріусом Ізмаїльського міського нотаріального кругу Одеської області Гнесько Вітою Григорівною, та договору дарування квартири АДРЕСА_2 за №1824 від 24.07.2019 року, посвідченого приватним нотаріусом Ізмаїльського міського нотаріального кругу Одеської області Гнесько Вітою Григорівною.

Пленум Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» № 9 від 22 грудня 2006 року у п. 4 роз`яснив, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має врахувати наскільки конкретний захід, який пропонується вжити, пов`язаний з предметом позову, наскільки він співрозмірний позовній вимозі, і яким чином цей захід фактично реалізує мету його вжиття.

Метою забезпечення позову є збереження матеріального об`єкта спору до вирішення справи в суді.

Верховним Судом України у постанові від 25.05.2016 року по справі №6-605цс16 зроблено висновок, що метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

З огляду на викладені обставини, здійснивши оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів, суд приходить до висновку про обґрунтованість заяви.

Суд вважає, що накладення арешту на квартири АДРЕСА_3 АДРЕСА_2 , власником яких являється ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , є доцільним, достатнім та співрозмірним позовній вимозі.

Враховуючи, що у разі відчуження відповідачем вказаних квартир існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, суд вважає, що заява ОСОБА_1 про забезпечення позову у справі № 946/1469/20 (провадження № 2/946/1884/20) за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: приватний нотаріус Ізмаїльського міського нотаріального кругу Одеської області Гнесько Віта Григорівна, про визнання договору дарування недійсним, підлягає задоволенню.

У відповідності до ч.ч. 1, 5 ст.152 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

Враховуючи, що накладення арешту на вказані квартири може спричинити відповідачу збитки, суд вважає за необхідне, в порядку зустрічного забезпечення позову зобов`язати ОСОБА_1 внести на депозитний рахунок Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області 5000 (п`ять тисяч) гривень, що є співмірним із заходами забезпечення позову, застосованим судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 149, 150, 153, 157 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову у справі № 946/1469/20 (провадження № 2/946/1884/20) за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: приватний нотаріус Ізмаїльського міського нотаріального кругу Одеської області Гнесько Віта Григорівна про визнання договору дарування недійсним, задовольнити.

Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 , власником якої являється ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_2 , власником якої являється ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 .

В порядку зустрічного забезпечення, зобов`язати заявника ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_4 реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 ) протягом десяти днів з дня підписання цієї ухвали внести на депозитний рахунок Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області 5000 (п`ять тисяч) гривень та подати суду документи, що підтверджують надання зустрічного забезпечення.

Депозитний рахунок Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області за такими реквізитами: отримувач: ТУ ДСА України в Одеській області Код отримувача (ЄДРПОУ):?26302945 Банк отримувача:?Державна казначейська служба України м. Київ МФО:?820172 Розрахунковий рахунок:? НОМЕР_3 .

У разі не надання ОСОБА_1 доказів зустрічного забезпечення у визначений судом строк до 24.03.2020 року, скасувати ухвалу про забезпечення позову від 11.03.2020 та скасувати арешт на квартиру АДРЕСА_1 , власником якої являється ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , та на квартиру АДРЕСА_2 , власником якої являється ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Виконання ухвал з питань забезпечення позову здійснюється негайно в порядку, встановленому законом для виконання судових рішень.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до апеляційного суду Одеської області шляхом подачі в 15 денний строк з дня проголошення ухвали.

Суддя: О.Я.Присакар