Провадження № 2/643/982/20
05.03.2020 м. Харків
Московський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді Афанасьєва В.О.,
за участі секретаря судових засідань Леонтьєвої І.І.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , яка діє як у своїх інтересах, так і в інтересах, неповнолітньої дитини - ОСОБА_3 , про визнання порядку користування житловим приміщенням,
Позивачка звернулася до суду з позовом, з урахуванням його уточнення в частині долучення до справи в якості третьої особи Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради, про визначення порядку користування житловим приміщенням, посилаючись на те, що їй належить 5/9 частин квартири АДРЕСА_1 , відповідачам ОСОБА_2 і її неповнолітній донці - ОСОБА_3 припадає по 2/9 частинам вищевказаної квартири. Житлова площа квартири складає 43,9 кв. м, загальна площа - 65,2 кв. м. У зв`язку з суперечками стосовно користування квартирою та здійснення оплати комунальних платежів позивачка просить визначити порядок користування спірною квартирою та виділити їй у користування кімнати житловою площею 14,7 кв. м /в технічному платі квартири зазначена під № 6 / і житловою площею 13,1 кв. м / в технічному плані квартири вона позначена під № 5 /, а також балкон розміром 2,8 кв. м, який має вхід з кімнати розміром 14,7 кв. м /під № 6/, а відповідачам в користуванні залишити кімнату розміром 16,1 кв. м /в технічному плані квартири ця кімната позначена під № 7/ з балконом розміром 3,2 кв. м, який має вхід з цієї кімнати; місця загального користування залишити в спільному користуванні сторін.
Позивач ОСОБА_1 та представник позивача до початку судового засідання подали до суду заяву, у якій просили розгляд справи проводити за їх відсутності, позов підтримали та просили його задовольнити. Проти ухвалення заочного рішення не заперечували.
Відповідач ОСОБА_2 , яка діє як в своїх інтересах, так і в інтересах неповнолітньої доньки - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлена судом належним чином, про причини неявки суд не повідомила, відзиву на позов не надала.
Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, до початку судового засідання надав до суду заяву, у якій просив розгляд справи проводити за відсутності представника, рішення прийняти з урахуванням інтересів дитини.
Зі згоди позивача, представника позивача суд ухвалює заочне рішення відповідно до вимог ст. ст. 280-282 ЦПК України.
Суд, вивчивши позовні вимоги, дослідивши матеріали справи, вважає позов таким, що підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Як встановлено судом, згідно свідоцтва про право власності на житло від 29.01.1999, реєстраційний № 5А-99-163769, виданого Центром приватизації державного житлового фонду Управління комунального майна та приватизації Головного управління економіки та комунального майна Виконкому Харківської міської ради відповідно до розпорядження від 29.01.1999 р. № 6470, квартира АДРЕСА_1 належала на праві спільної сумісної власності наступним особам: позивачці ОСОБА_1 , її чоловіку - ОСОБА_4 , їх сину - ОСОБА_5 .
Таким чином, згідно ст. 370 ЦК України кожному із співвласників згідно вищевказаного свідоцтва належало по 1/3 частини вищевказаної квартири, бо частки кожного із співвласників у спільній сумісній власності є рівними.
Після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , спадкоємцем першої черги за законом на 1/3 частину вищевказаної квартири є його син - ОСОБА_5 , який прийняв спадщину, але не оформив її; ОСОБА_1 не є спадкоємцем, бо шлюб з ОСОБА_4 розірваний.
ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , з урахуванням того, що згідно свідоцтва про право власності на житло йому належала 1/3 частина спірної квартири, а після смерті його батька - ОСОБА_4 він успадкував 1/3 частину цієї квартири, на момент смерті ОСОБА_5 належало 2/3 частини квартири АДРЕСА_1 .
Спадкоємцями першої черги за законом після смерті ОСОБА_5 є наступні особи: позивачка ОСОБА_1 /мати померлого/, ОСОБА_2 /дружина померлого/, неповнолітня ОСОБА_3 /донька померлого/; спадкоємці звернулися до нотаріуса з заявами про прийняття спадщини.
Згідно свідоцтва про право на спадщину за законом від 15.11.2017 р. спадкоємцями майна ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 , є його мати - ОСОБА_1 , його дружина - ОСОБА_2 , його неповнолітня донька - ОСОБА_3 ; спадщина складається з 2/3 частин спірної квартири; таким чином, частка кожного із спадкоємців складає 2/9 частини квартири.
Таким чином, з урахуванням раніше належній позивачці ОСОБА_1 згідно свідоцтва про право власності на житло 1/3 частини спірної квартири і отриманої після смерті сина частини у розмірі 2/9 часток квартири, позивачці на праві власності належить 5/9 частин цієї квартири; відповідно ОСОБА_2 та її неповнолітній доньці ОСОБА_3 припадає у праві власності по 2/9 частин вищевказаної квартири.
В квартирі зареєстровані позивачка ОСОБА_1 та її неповнолітня онука - ОСОБА_3 , інтереси якої представляє її мати - ОСОБА_2 ; фактично неповнолітня ОСОБА_3 в спірній квартирі не проживає і квартирою не користується, а проживає зі своєю матір`ю ОСОБА_2 , яка має власне житло.
Позивачка ОСОБА_1 зазначила, що всі оплати по квартирі увесь час здійснюються саме нею, крім того, вона несе усі витрати, пов`язані з утриманням квартири, ремонтом, підтриманням квартири в належному санітарно-технічному стані, а також матеріально допомагає ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .
Згідно ст. 358 ч. 2 ЦК України співвласники права спільної часткової власності можуть домовитися про порядок користування майном. За ч. 3 цієї ж статті кожен із співвласників має право на надання йому в користування тієї частини спільного майна, яке відповідає його частці у справі спільної часткової власності.
Квартира, яка є спільною сумісною чи спільною частковою власністю, на вимогу учасника цієї власності підлягає поділу в натурі, якщо можливо виділити сторонам ізольовані жилі та інші приміщення з самостійними виходами, які можуть використовуватися як окремі квартири або які можна переобладнати в такі квартири. У протилежному випадку може бути встановлено порядок користування приміщенням квартири.
Ця стаття свідчить про те, що первинне значення у врегулюванні відносин між співвласниками має домовленість. Очевидним є те, що рішення суду не може підмінити собою їх домовленість. Водночас, при виникненні конфліктної ситуації, яка унеможливлює добровільне встановлення порядку користування спільним майном між співвласниками, такий порядок користування може встановити суд.
Виходячи з викладених норм, позивач як співвласник спірної квартири має право на виділ у користування частини квартири, яка відповідає її частці у справі спільної сумісної власності.
Визначення порядку користування спільною частковою власністю без її поділу в натурі не припиняє право спільної часткової власності співвласників. Установлення співвласниками порядку користування будинком, квартирою з виділенням конкретних приміщень в натурі не припиняє право спільної часткової власності, тому що такі частини не перетворюються в об`єкт самостійної власності кожного з них.
При встановленні порядку користування житловим приміщенням кожному зі співвласників передається в користування конкретна частина приміщення з урахуванням його частки в праві спільної власності на майно. Разом із тим, виділені в користування приміщення можуть бути і неізольовані, і не завжди точно відповідати належним співвласникам часткам, оскільки встановлення порядку користування майном не припиняє справо спільної часткової власності на це майно, а відповідно, не порушує прав співвласників /правова позиція викладена в Постанові Верховного Суду України у справі № 6-1500цс від 17.02.2016 року/.
Спірна квартира є ізольованою, має житлову площу - 43,9 кв. м, загальну площу - 65,2 кв.м та складається з трьох кімнат, в т.ч. 1-а кімната - 13,1 кв. м, 2-а кімната - 14,7 кв. м, 3-я кімната - 16,1 кв. м; також квартира має кухню площею 6,7 кв. м, вбиральню - 1,1 кв. м, ванну кімнату - 2,0 кв. м, коридор - 9,0 кв. м, вбудовані шафи - 0,54 і 0,2 кв. м; також квартира обладнана двома балконами - один балкон розміром 3,2 кв. м має вихід з кімнати розміром 16,1 кв. м, а другий балкон розміром 2,8 кв. м має вихід з кімнати розміром 14,7 кв. м.
З урахуванням того, що позивачці належить 5/9 частин у праві власності на спірну квартиру, житлова площа якої складає 43,9 кв.м, на її частку припадає 24,4 кв. м.
Аналізуючи матеріали справи, технічні характеристики та враховуючи обставини справи, суд приходить до висновку про доцільність визначення порядку користування спірною квартирою відповідно до порядку, запропонованого позивачкою в позовній заяві.
Зазначений варіант визначення порядку користування спірною квартирою є єдиним для вирішення спору та враховує баланс інтересів всіх співвласників.
Приймаючи до уваги вищенаведене та керуючись ст.ст. 317, 319, 321, 356, 358, 372 ЦК України, ст. 155 ЖК України, ст.ст. 2, 12, 83, 258, 259, 263-268, 280-282 ЦПК України, суд -
Позов ОСОБА_1 - задовольнити в повному обсязі.
Встановити порядок користування квартирою АДРЕСА_1 , житлова площа якої складає 43,9 кв.м., загальна площа - 65,2 кв.м., наступним чином: виділити ОСОБА_1 в користування кімнати житловою площею 14,7 кв.м ( в технічному плані квартири зазначена під № 6) та 13,1 кв.м (в технічному плані квартири зазначена під № 5), а також балкон розміром 2,8 кв.м., який має вхід з кімнати розміром з кімнати розміром 14,7 кв.м.
Залишити в користуванні ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в інтересах якої діє її мати - ОСОБА_2 , кімнату розміром 16,1 кв.м. (в технічному плані на квартиру ця кімната позначена № 7) з балконом розміром 3,2 кв.м, який має вхід з цієї кімнати;
Місцями загального користування визначити - кухню, розміром 6,7 кв.м., вбиральню - 1,1 кв.м, ванну кімнату - 2,0 кв.м, коридор - 9,0 кв.м., вбудовані шафи - 0,5 та 0,2 кв.м., які залишити у спільному користуванні власників.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 768 (сімсот шістдесят вісім) гривень 40 копійок.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом 30 днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

До початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Московський районний суд м. Харкова.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне судове рішення складено 11.03.2020.

Суддя: