Провадження № 2-во/760/144/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 грудня 2020 року Солом?янський районний суд м.Києва в складі:

головуючого - судді- Шереметьєвої Л.А.

за участю секретаря- Шпори М.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні суду в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, треті особи: Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю у м. Києві, Солом`янська районна у м. Києві державна адміністрація, ОСОБА_2 про визнання права власності на самочинно збудований житловий будинок та виділення житлового будинку із складу домоволодіння в окремий будинок, суд

В С Т А Н О В И В:

Заявник звернувся до суду з заявою і просить виправити описку в рішенні Солом`янського районного суду м. Києва від 27 квітня 2012 року.

Посилається в заяві на те, що рішенням Солом`янського районного суду м. Києва від 27 квітня 2012 року був задоволений його позов до Київської міської ради, треті особи: Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю у м. Києві, Солом`янська районна у м. Києві державна адміністрація, ОСОБА_2 про визнання права власності на самочинно збудований житловий будинок та виділення житлового будинку із складу домоволодіння в окремий будинок.

В мотивувальній частині рішення допущено описку, яка полягає в невірно зазначеній площі житлового будинку літ. «В» по АДРЕСА_1 , а саме: «182, 4 кв. м.» замість вірної «474, 4 кв.м.».

Допущена описка є перешкодою для вирішення питання щодо виготовлення технічної документації із землеустрою, що підтверджується листом Департаменту із земельних ресурсів від 19 листопада 2020 року, а тому просить задовольнити заяву.

Відповідно до ч.2 ст.269 ЦПК України сторони в судове засідання не викликалися.

Дослідивши матеріали справи, суд не знаходить підстав для задоволення заяви, виходячи з наступного.

Так, рішенням Солом`янського районного суду м. Києва від 27 квітня 2012 року був задоволений позов ОСОБА_1 до Київської міської ради, треті особи: Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю у м. Києві, Солом`янська районна у м. Києві державна адміністрація, ОСОБА_2 про визнання права власності на самочинно збудований житловий будинок та виділення житлового будинку із складу домоволодіння в окремий будинок.

За змістом рішення суду за заявником визнано право власності на самочинно збудований житловий будинок під літ.»В» в складі домоволодіння по АДРЕСА_1 .

При цьому розмір житлового будинку в резолютивній частині рішення суду не вказувався і це не було предметом спору в справі.

В мотивувальній частині рішення судом було зазначено, з посиланням на Технічний паспорт, про будівництво заявником без належного дозволу та проекту, на місці знищеного пожежею житлового будинку під літ.»В» будинку розміром 182, 4 кв.м.

Про самочинність житлового будинку під літ`В» розміром 182, 4 кв.м. свідчить і Технічний паспорт на будинок.

/ а.с. 58 /

Тобто, розмір житлового будинку не був предметом спору, а в мотивувальній частині рішення суду були зазначені лише обставини, зазначені в Технічному паспорті. які не були перешкодою для реєстрації права власності заявника на будинок у Державному реєстрі речових прав.

Та обставина, що в 2013 році інформація про право власності позивача на житловий будинок з приведеним розміром будинку була внесена до Державного реєстру речових прав не є підставою для висновку про допущені судом описки та внесення будь-яких виправлень у рішення суду, оскільки приведений судом розмір стосувався самочинно зведених приміщень, а не всього будинку, для прийняття якого в експлуатацію Розпорядженням Солом`янської районної в м. Києві державної адміністрації № 753 від 12 травня 2008 року була призначена державна приймальна комісія.

Суд також вважає, що трактування рішення суду на власний погляд посадовими особами Департаменту земельних ресурсів не є підставою для висновку про допущені судом описки та встановлення судом розміру будинку, оскільки порядок набуття права власності на земельну ділянку також врегульовано законом.

Крім того, з точки зору ч.4 ст.334 ЦК України права на нерухоме майно, які підлягають державній реєстрації, виникають з дня такої реєстрації відповідно до закону.

Таким чином, з моменту державної реєстрації права власності на будинок у заявника виникло відповідне право на будинок та відповідний його розмір, зазначений у Державному реєстрі.

Відповідно до ст.269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою осіб, які беруть участь у справі, виправити допущені в рішенні описки чи арифметичні помилки.

Відповідно до п.19 постанови Пленуму Верховного Суду України №14 від 18.12.2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Питання про внесення виправлень може бути вирішено судом, що ухвалив рішення, як із власної ініціативи, так і за заявою осіб, які беруть участь у справі, і незалежно від того, чи виконано рішення, але в межах установленого законом строку, протягом якого воно може бути пред`явлено до примусового виконання.

Внесення виправлень у судове рішення, яке не підлягає примусовому виконанню, строком не обмежено.

Крім того, відповідно до позиції Верховного Суду, висловленої в постанові від 21 липня 2020 року в справі № 521/1074/17, описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо).

Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер.

До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо.

Суд зауважив, що не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Виходячи з викладеного вище, суд вважає, що приведені в мотивувальній частині рішення суду обставини, зазначені заявником, як описки, не є такими в розумінні вимог ст.269 ЦПК України, а тому підстави для задоволення заяви відсутні.

Керуючись ст.ст. 269 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описок у рішенні суду відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя: Л.А.Шереметьєва