Справа №359/306/20
Провадження №2/359/1353/2020
21 липня 2020 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області у складі:
головуючого Борця Є.О.,
при секретарі судового засідання Коробові О.П.,
за участю позивача ОСОБА_1 ,
розглянувши в приміщенні суду у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про визнання особи такою, що втратила право користування жилим будинком,
1. Зміст доводів пред`явленого позову.
1.1. В січні 2020 року ОСОБА_1 звернулась до суду з вказаним позовом та посилається на те, що вона є власником 1/2 частки житлового будинку по АДРЕСА_1 , а її сестрі ОСОБА_3 належить інша 1/2 частка у вказаному житловому будинку. Однак в цьому об`єкті нерухомого майна зареєстровано місце проживання ОСОБА_2 , який не є членом сім`ї позивача та не проживає в спірному житловому будинку. Тому ОСОБА_1 просить суд визнати ОСОБА_2 таким, що втратив право користування житловим будинком по АДРЕСА_1 .
2. Інформація про рух цивільної справи.
2.1. Ухвалою судді Бориспільського міськрайонного суду від 16 січня 2020 року (а.с.14-15) позов був залишений без руху, ОСОБА_1 був наданий строк для усунення допущених нею недоліків.
2.2. Ухвалою судді Бориспільського міськрайонного суду від 12 березня 2020 року (а.с.22-23) було відкрито провадження у цивільній справі та призначено підготовче судове засідання.
2.3. Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду від 24 квітня 2020 року (а.с.26) було закрито підготовче провадження та призначено цивільну справу до судового розгляду по суті, а також, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 були залучені до участі у розгляді цивільної справи в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача.
2.4. На підставі ухвали Бориспільського міськрайонного суду, занесеної до протоколу судового засідання від 21 липня 2020 року (а.с.36-37), був проведений заочний розгляд цивільної справи у відсутності відповідача та третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.
3. Ставлення учасників судового процесу до пред`явленого позову.
3.1. У судовому засіданні ОСОБА_1 підтримує позов та наполягає на його задоволенні.
3.2. ОСОБА_2 жодного разу не з`явився у судові засідання. Водночас, він у встановленому законом порядку повідомлений про час та місце розгляду цивільної справи. Це підтверджується розпискою (а.с.33).
3.3. ОСОБА_3 та ОСОБА_4 не з`явились у судове засідання та надіслали заяви (а.с.34-35), в яких вони просять розглядати цивільну справу в їх відсутності.
4. Обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.
4.1. ОСОБА_1 є власницею 1/2 частки житлового будинку по АДРЕСА_1 , а її сестрі ОСОБА_3 належить інша 1/2 частка у вказаному житловому будинку. Це підтверджується копією договору дарування житлового будинку (а.с.6-7), копією витягу з Державного реєстру правочинів № 7408963 від 18 червня 2009 року (а.с.7), а також копією витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно №23198336 від 3 липня 2009 року (а.с.8).
4.2. Зі змісту довідки Сеньківської сільської ради №761 від 12 грудня 2019 року (а.с.4) вбачається, що у вказаному домоволодінні зареєстровано місце проживання ОСОБА_2 .
4.3. Ці обставини свідчать про те, що між сторонами виникли спірні правовідносини, які регулюються главою 6 «Користування жилими приміщеннями в будинках (квартирах) приватного житлового фонду» ЖК України.
5. Норми права та стала судова практика, якими керується суд при вирішенні спору.
5.1. Відповідно до ч.1 ст.156 ЖК України члени сім`ї власника жилого будинку (квартири), які проживають разом з ним у будинку (квартирі), що йому належить, користуються жилим приміщенням нарівні з власником будинку (квартири), якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням.
5.2. Як роз`яснив Верховний Суд України, право члена сім`ї власника жилого будинку (квартири), який не є співвласником, на користування цим будинком (квартирою) згідно із ст.156 ЖК України обумовлене наявністю сімейних відносин із власником і спільним із ним проживанням у даному будинку (квартирі). Виходячи з цього особа може бути визнана такою, що втратила право користування жилим приміщенням у належному власникові жилому будинку (квартирі), якщо вона вийшла зі складу сім`ї останнього і перейшла проживати в інше місце.
6. Мотиви, якими керується суд при вирішенні спору.
6.1. В матеріалах цивільної справи відсутні докази на підтвердження того, що ОСОБА_2 є членом сім`ї позивача.
6.2. Зі змісту акту обстеження матеріально-побутових умов домогосподарства з метою підтвердження фактичного місця проживання осіб, складеного 24 грудня 2019 року (а.с.2-3), вбачається, що починаючи з 1 вересня 2016 року ОСОБА_2 не проживає в жилому будинку по АДРЕСА_1 . Крім того, ця обставина підтверджується копією довідки Сеньківської сільської ради №761 від 12 грудня 2019 року (а.с.4).
6.3. З огляду на це суд вважає допустимим визнати ОСОБА_2 таким, що втратив право користування жилим будинком по
АДРЕСА_2 . Розподіл судових витрат.
7.1. Відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
7.3. З огляду на це суд вважає, що з ОСОБА_2 на користь позивача належить стягнути витрати на оплату судового збору в розмірі 768 гривень 40 копійок.
Керуючись п.2 ч.1, ч.3 ст.258, абз.1 ч.6 ст.259, ст.ст.263-265, ч.6 ст.268, ч.1 ст.280 ЦПК України, суд
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про визнання особи такою, що втратила право користування жилим будинком, задовольнити.
Визнати ОСОБА_2 таким, що втратив право користування жилим будинком по АДРЕСА_1 .
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 витрати на оплату судового збору в розмірі 768 гривень 40 копійок.
Повний текст заочного рішення складений 31 липня 2020 року.
Заочне рішення може бути оскаржено позивачем до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня складення повного тексту судового рішення.
Відповідач має право подати заяву про перегляд заочного рішення до Бориспільського міськрайонного суду протягом 30 днів з дня складення повного тексту судового рішення. У разі відмови у задоволенні цієї заяви відповідач набуде право оскаржити заочне рішення до Київського апеляційного суду в загальному порядку.
Суддя
Бориспільського міськрайонного суду Є.О. Борець