У Х В А Л А

11.03.2020 року смт. Доброслав

Комінтернівський районний суд Одеської області в складі: головуючого судді Жовтан П.В., за участю секретаря судових засідань Сокурцової Т.О., позивача ОСОБА_1 , представника позивача адвоката Смирнова А.І., представника відповідача адвоката Серебрій Г.Г., розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні питання щодо прийняття зустрічної позовної заяви представника ОСОБА_2 - адвоката Серебрій Галини Григорівни до ОСОБА_1 про визнання особистою власністю майна, набутого під час шлюбу та усунення перешкод у спілкуванні з дитиною,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Комінтернівського районного суду Одеської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя та поділ спільного майна подружжя.

05.11.2019р. до канцелярії суду надійшла зустрічна позовна заява представника ОСОБА_2 - адвоката Серебрій Галини Григорівни до ОСОБА_1 про визнання особистою власністю майна, набутого під час шлюбу та усунення перешкод у спілкуванні з дитиною, в якій адвокат Серебрій Г ОСОБА_3 просить визнати квартиру, загальною площею 70.8 кв.м., розташовану за адресою: АДРЕСА_1 особистою приватною власністю ОСОБА_2 ; зобов`язати ОСОБА_1 не перешкоджати брати участь у вихованні та вільному спілкування з сином ОСОБА_4 , визначити порядок спілкування ОСОБА_2 із сином, зобов`язати ОСОБА_1 повідомляти ОСОБА_2 про термін від`їзду та місце перебування сина за межі Одеської області шляхом письмового повідомлення не пізніше ніж за 10 днів перед від`їздом.

В підготовчому судовому засіданні 11.03.2020р. представник ОСОБА_2 - адвокат Серебрій Г.Г. просила прийняти зустрічну позовну заяву до спільного розгляду з первісним позовом.

В свою чергу представник позивача адвокат Смирнов А.І. просив відмовити у прийнятті зустрічного позову, оскільки питання щодо усунення перешкод у спілкуванні з дитиною, визначення порядку спілкування з дитиною, тощо, не пов`язані із розглядом спору щодо поділу спільного майна подружжя, призведуть до затягування строків розгляду справи, потребують залучення органу опіки та піклування.

Позивач ОСОБА_1 , підтримала думку свого представника.

Вивчивши зустрічний позов, суд приходить до наступного.

Згідно ч.ч.1, 2 ст.193 ЦПК України, відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Згідно ч.ч.1, 2 ст.193 ЦПК України, зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Оцінюючи доводи представника позивача адвоката Смирнова А.І., суд зазначає, що вимога ОСОБА_2 про визнання квартири, загальною площею 70.8 кв.м., розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , його особистою приватною власністю, взаємопов`язана із первісним поділом ОСОБА_1 про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя та поділ спільного майна подружжя, виникає із одних правовідносин, і її задоволення може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Однак, зустрічна позовна заява не відповідає вимогам ст.ст.175, 177 ЦПК України.

Всупереч ч.3 ст.175 ЦПК України, в позовній заяві відсутнє зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою.

Згідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, адвокат Серебрій Г.Г. подала клопотання про відстрочення сплати судового збору , посилаючись на те, що майновий стан ОСОБА_2 на сьогодні не дозволяє одразу сплатити судові витрати внаслідок того, що він втратив постійний дохід, 19.07.2019р. припинив діяльність ФОП, був вимушений орендувати квартиру, постійно перераховує кошти на утримання сина (надавши витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань та копію договору оренди квартири).

Відповідно до п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України № 10 від 17 жовтня 2014 року "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах", особа, яка заявляє клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, згідно зі ст. 10 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Відповідно до ч.2 ст.133 ЦПК України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ч.ч.1,3 ст.136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ст.8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Таким чином, наявність підстав для звільнення позивача від сплати судового збору підлягає доведенню на загальних підставах.

Аналіз такого нормативного врегулювання дає підстави зробити висновок про те, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Так, наведені в клопотанні ОСОБА_2 аргументи не свідчать про неможливість сплати судового збору за ставками, встановленими ЗУ «Про судовий збір» і не є підставою для звільнення від сплати, оскільки не підтверджені достатніми доказами, оскільки підтвердження, що ОСОБА_2 взагалі немає жодного доходу суду не надано, те, що він орендує квартиру, навпаки вказує на те, що останній має кошти, а твердження про те, що він надає кошти на утримання дитини є його прямим обов`язком як батька.

За вказаних обставин, суддя приходить до висновку про відмову в задоволені клопотання адвоката Серебрій Г ОСОБА_5 . про відстрочення сплати судового збору.

Згідно ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Так, ОСОБА_2 сплачено 768.40 грн. за вимогу немайнового характеру. Однак, адвокатом ОСОБА_6 заявлено три вимоги немайнового характеру. Тому позивачу слід доплатити судовий збір на суму 1536,8 грн. за вимоги немайнового характеру (768.4 *2=1536.8)

Крім того, адвокатом Серебрій Г.Г. заявлено вимогу майнового характеру та з врахуванням ціни позову, ОСОБА_2 слід сплатити судовий збір на суму 5389, 35 грн. за вимогу майнового характеру.

Одночасно, стосовно вимог немайнового характеру про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною, визначення порядку спілкування тощо, суд зазначає, що у спорах цієї категорії справ позивач має зазначити посилання на докази, та надати суду їх копії (за наявності), а саме: довідки з місця проживання сторін (реєстрації), довідки з місця роботи, довідку про доходи, характеристику з місця роботи, проживання, довідки про стан здоров`я дитини, довідки про стан здоров`я позивача, інших осіб, що з ним проживають, довідки про склад сім`ї, наявність думки іншої сторони про можливість проживання/перебування дитини в другій сім`ї, довідки про стан здоров`я членів сім`ї в якій планується перебування дитини, дані (відомості) на саму дитину (її поведінка в домі, дитячому закладі, школі, відношенні до навчання, прихильність до батьків, інших родичів), дані (відомості) з дитячої установи (садок, школа, тощо) про те, як батьки цікавляться зайняттям дитини, як часто її відвідують, характеристики.

Разом із тим, одним із найголовніших документів, що має бути доданий до позову - висновок органу опіки та піклування про можливість визначення місця проживання дитини в певному місці в певний проміжок часу, акт обстеження житлово - побутових умов батька, які мають бути складені відповідно до ст. 19, 161 СК України.

При цьому, орган опіки та піклування взагалі не залучений як третя особа у даній справі.

Вищевикладене дає підставу судді зробити висновок про неналежне оформлення зустрічної позовної заяви у відповідності до ст.ст.175, 177 ЦПК України.

Статтею 185 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст.175, 177, 185, 258, 260 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Зустрічну позовну заяву представника ОСОБА_2 - адвоката Серебрій Галини Григорівни до ОСОБА_1 про визнання особистою власністю майна, набутого під час шлюбу та усунення перешкод у спілкуванні з дитиною - залишити без руху.

Встановити позивачу десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, для усунення недоліків.

Копію ухвали про залишення зустрічної позовної заяви без руху вручити адвокату Серебрій ОСОБА_7 .

У разі не усунення зазначених недоліків у встановлений строк позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: П.В. Жовтан