Провадження № 2/750/2283/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 грудня 2020 року м. Чернігів

Деснянський районний суд міста Чернігова у складі:

судді - Рахманкулової І.П.,

секретаря Шилової Ж.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» про зняття арешту з грошових коштів,

третя особа приватний виконавець виконавчого округу Чернігівської області Палігін Олександр Петрович,

в с т а н о в и в :

11 листопада 2020 року ОСОБА_1 звернулася до Деснянського районного суду м. Чернігова з позовом до Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» про зняття арешту з грошових коштів.

Обґрунтовано позов тим, що на виконанні у приватного виконавця виконавчого округу Чернігівської області Палігіна О.П. заходиться виконавче провадження № 63301094 з виконання виконавчого напису № 25775 від 05.08.2020, вчиненого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Харою Н.С. про стягнення з ОСОБА_1 на користь АТ "Альфа-Банк" заборгованості за кредитним договором в сумі 61443 грн. 28 коп. 14 жовтня 2020 року постановою приватного виконавця накладено арешт на грошові кошти, що містяться на відкритих рахунках, а також на кошти на рахунках, що будуть відкриті після винесення постанови про арешт коштів боржника, крім коштів, що містяться на рахунках накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом, та належать боржнику ОСОБА_1 у межах суми звернення стягнення. На виконання даної постанови АТ «Ощадбанк» було накладено арешт на рахунок № НОМЕР_1 , відкритий на ім`я позивача для зарахування та виплат заробітної плати. Після звернення позивача до приватного виконавця з приводу накладення арешту на зарплатний рахунок, останній 28 жовтня 2020 року виніс постанову про зняття арешту з коштів заробітної плати, що знаходяться на вказаному рахунку. Незважаючи на дану постанову, Банк відмовляється зняти арешт з коштів заробітної плати ОСОБА_1 , які знаходяться на рахунку № НОМЕР_1 , чим порушує її права.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Чернігова від 13 листопада 2020 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі; справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

У встановлений судом строк представник відповідача надіслав до суду відзив на позовну заяву, в якому просив відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі. Посилався на те, що з боку Банку відсутні будь-які порушення вимог чинного законодавства України щодо арешту коштів, розміщених на рахунку, відкритому на ім`я ОСОБА_1 , зокрема арешт було здійснено Банком згідно відповідної постанови приватного виконавця про арешт коштів боржника, а зняття арешту з коштів, що знаходяться на рахунку № НОМЕР_1 не відбулось у зв`язку із тим, що у резолютивній частині постанови від 28.10.2020 про зняття арешту з коштів прописане часткове зняття арешту (з коштів заробітної плати), що унеможливлює її виконання, так як кошти після їх зарахування на рахунок втрачають свій цільовий статус, адже стають власністю отримувача та набувають статус вкладу. Також вказав, що позивачем не надано доказів, що свідчили б про порушення її прав та інтересів з боку відповідача - Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України».

Позивач у судове засідання подала заяву про розгляд справи без її участі, зазначивши, що позовні вимоги підтримує та просить суд їх задовольнити

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений завчасно та належним чином, причин неявки суду не повідомив.

Приватний виконавець виконавчого округу Чернігівської області Палігін Олександр Петрович у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений завчасно та належним чином.

Згідно із частиною другою статті 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що на виконанні у приватного виконавця виконавчого округу Чернігівської області Палігіна Олександра Петровича знаходиться виконавче провадження ВП № 63301094 з виконання виконавчого напису № 25775, вчиненого 05.08.2020 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Харою Н.С. про стягнення з ОСОБА_1 на користь АТ «Альфа-банк» заборгованості в сумі 61443 грн. 28 коп. (а/с 8).

14.10.2020 приватним виконавцем виконавчого округу Чернігівської області Палігіним О.П. в ході виконання виконавчого провадження ВП № 63301094 було винесено постанову про накладення арешту на грошові кошти, що містяться на відкритих рахунках, а також на кошти на рахунках, що будуть відкриті після винесення постанови про арешт коштів боржника, крім коштів, що містяться на рахунках накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом, та належать боржнику ОСОБА_1 у межах суми звернення стягнення (а.с. 9).

На виконання вказаної постанови приватного виконавця про арешт коштів боржника АТ «Ощадбанк» було накладено арешт на рахунок № НОМЕР_1 , який, відповідно до копії довідки ТВБВ № 10024/080 філії Чернігівське обласне управління АТ «Ощадбанк» № 939/080 від 26.10.2020, відкрито на ім`я ОСОБА_1 для зарахування та виплат заробітної плати та інших виплат в рамках зарплатного проекту Господарський суд Чернігівської області (код 03500068) (а.с. 11).

Після звернення позивача до приватного виконавця з приводу накладення арешту на зарплатний рахунок, останній 28.10.2020 виніс постанову про зняття арешту з коштів заробітної плати, які знаходяться на рахунку № НОМЕР_1 в АТ «Ощадбанк» (а.с. 10).

Проте, як вказує у позовній заяві позивач, банк відмовляється виконувати постанову приватного виконавця про зняття арешту з коштів заробітної плати, які заходяться на карткового рахунку № НОМЕР_1 , чим порушує її права.

Відповідно до статті 55 Конституції України, кожному гарантується судовий захист його прав і свобод.

Згідно зі статтею 43 Конституції України кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом. Право на своєчасне одержання винагороди за працю захищається законом.

Статтею 2, ч. 2 ст. 10 Конвенції про захист заробітної плати від 01.07.1949 р. № 95, ратифікованої Україною 04.08.1961 р., встановлено, що ця Конвенція застосовується до всіх осіб, яким виплачується повинна виплачуватись заробітна плата. Заробітна плата повинна охоронятися від арештів і передачі в такій мірі, в якій це вважається потрібним для утримання працівника і його сім`ї.

Згідно з частиною першою статті 1 Закону України «Про оплату праці» заробітна плата - це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку за трудовим договором роботодавець виплачує працівникові за виконану ним роботу.

Відповідно до статті 25 Закону України «Про оплату праці» забороняється будь-яким способом обмежувати працівника вільно розпоряджатися своєю заробітною платою, крім випадків, передбачених законодавством.

Статтею 115 КЗпП України встановлено, що заробітна плата виплачується працівникам регулярно в робочі дні у строки, встановлені колективним договором або нормативним актом роботодавця, погодженим з виборним органом первинної профспілкової організації чи іншим уповноваженим на представництво трудовим колективом органом (а в разі відсутності таких органів - представниками, обраними і уповноваженими трудовим колективом), але не рідше двох разів на місяць через проміжок часу, що не перевищує шістнадцяти календарних днів, та не пізніше семи днів після закінчення періоду, за який здійснюється виплата.

Згідно статті 97 КЗпП України оплата праці працівників здійснюється в першочерговому порядку. Всі інші платежі здійснюються власником або уповноваженим ним органом після виконання зобов`язань щодо оплати праці.

Частинами 1, 2 ст. 56 Закону України «Про виконавче провадження» встановлено, що арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника.

Однак, відповідно до ч. ч.1, 2 ст.128 КЗпП України, що кореспондується з вимогами статті 26 Закону України «Про оплату праці», при кожній виплаті заробітної плати загальний розмір усіх відрахувань не може перевищувати двадцяти процентів, а у випадках, окремо передбачених законодавством України, - п`ятдесяти процентів заробітної плати, яка належить до виплати працівникові. При відрахуванні з заробітної плати за кількома виконавчими документами за працівником у всякому разі повинно бути збережено п`ятдесят процентів заробітку.

Не допускаються відрахування з вихідної допомоги, компенсаційних та інших виплат, на які згідно з законодавством стягнення не звертається.

Також, у відповідності до частин 1, 2 ст. 70 Закону України «Про виконавче провадження» розмір відрахувань із заробітної плати, пенсії, стипендії та інших доходів боржника вираховується із суми, що залишається після утримання податків, зборів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування.

Із заробітної плати боржника може бути утримано за виконавчими документами до погашення у повному обсязі заборгованості:у разі стягнення аліментів, відшкодування шкоди, заподіяної каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю особи, у зв`язку із втратою годувальника, майнової та/або моральної шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням, - 50 відсотків; за іншими видами стягнень, якщо інше не передбачено законом, - 20 відсотків.

Отже, держава гарантує та захищає законом право громадянина на своєчасне одержання винагороди за працю.

Накладення арешту на грошові кошти на рахунок боржника (позивача у справі), який призначений для виплати заробітної плати, унеможливлює своєчасну виплату заробітної плати та інших виплат, що призводить до порушення конституційних прав позивача, як працівника.

Частиною четвертою статті 59 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено підстави для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини, а в частині п`ятій цієї ж статті вказано, що в усіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду.

Так, відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» однією з підстав для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом.

Відповідно до ч. 2 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження», виконавець зобов`язаний зняти арешт з коштів на рахунку боржника не пізніше наступного робочого дня з дня надходження від банку документів, які підтверджують, що на кошти, які знаходяться на рахунку, заборонено звертати стягнення, згідно із цим Законом, а також у випадку, передбаченому п. 10 ч. 1 ст. 34 цього Закону.

Враховуючи викладене, судом встановлено, що на грошові кошти, що містяться на рахунку № НОМЕР_1 , відкритому в АТ «Ощадбанк», нараховується заробітна плата ОСОБА_1 , саме на заробітну плату накладено арешт і остання позбавлена можливості отримати гарантовану їй державою оплату праці.

Таким чином, накладення арешту на зараховану на рахунок № НОМЕР_1 в АТ «Ощадбанк» заробітну плату позивача у повному обсязі суперечить вимогам чинного законодавства, у зв`язку з чим позов обґрунтований та підлягає задоволенню.

Також, позивач просить стягнути з відповідача понесені нею витрати на правничу допомогу, проте доказів понесення вказаних витрат до суду не надала.

Враховуючи відсутність належних доказів, які б підтвердили витрати позивача на правничу допомогу, суд вважає за необхідне відмовити у задоволенні вимоги щодо стягнення витрат на професійну правничу допомогу.

У зв`язку із задоволенням позову, відповідно до статті 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача належить стягнути витрати по сплаті судового збору

На підставі викладеного, керуючись статтями 12, 13, 81, 83, 133, 141, 258, 259, 265, 279, 354 ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в:

Позов ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_2 ) до Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» (місцезнаходження: вул. Госпітальна, 12-Г, м. Київ, 01001; ідентифікаційний код юридичної особи - 00032129) про зняття арешту з грошових коштів задовольнити.

Зняти арешт з грошових коштів ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_2 ), що містяться на рахунку № НОМЕР_1 , відкритому в філії Чернігівського обласного управління Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України», накладений постановою приватного виконавця виконавчого округу Чернігівської області Палігіна Олександра Петровича від 14 жовтня 2020 року у виконавчому провадженні № 63301094.

Стягнути з Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» на користь ОСОБА_1 840 грн. 80 коп. судового збору.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене до Чернігівського апеляційного суду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя