overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
Провадження № 2/686/425/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 лютого 2020 року Хмельницький міськрайонний суд

Хмельницької області в складі:

головуючого-судді Приступи Д.І.,

секретарі Медвідь М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Хмельницькому цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів

встановив:

позивачка звернулася до суду з позовом до відповідача та просить з стягувати з останнього аліменти на утримання неповнолітньої дитини доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в розмірі 2 500 грн. щомісячно і до повноліття дитини.

На обгрунтування своїх вимог позивачка зазначила, що відповідач добровільно матеріальної допомоги на утримання дитини не надає.

В судовому засіданні позивачка позовні вимоги підтримала, просить позов задовольнити.

Відповідач в судовому засіданні позов визнав частково та не проти стягнення з нього аліментів на утримання дитини в розмірі 1 100 грн. щомісячно і до повноліття дитини.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення сторін, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню.

Судом встановлено, що сторони перебували у зареєстрованому шлюбі від якого мають неповнолітню доньку ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

На даний час батько належним чином не бере участь в утриманні своїх неповнолітніх дітей.

Відповідно до ст.180, ч.3 ст.181 СК України, батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька і (або) у твердій грошовій сумі.

Згідно ч. 2 ст. 200 Сімейного кодексу України при визначенні розміру аліментів з одного з батьків суд бере до уваги можливість надання утримання другим з батьків, своїми дружиною, чоловіком та повнолітніми дочкою, сином.

Оцінюючи встановлене та подані докази, суд вважає, що з відповідача слід стягувати аліменти, на користь позивача на утримання неповнолітньої дитини в розмірі 1 700 грн. щомісячно і до повноліття дитини.

Судом враховується, що стягнення аліментів є певною гарантією нормального розвитку дитини та такий розмір до стягнення аліментів є обґрунтованим, оптимальним та не завищеним.

Керуючись ст.ст.259, 263, 265, 354 ЦПК України, ст.ст.94, 198, 199 Сімейного кодексу України, суд,

вирішив:

Позов задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання неповнолітньої дитини доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 1 700 грн. щомісячно, але не менше ні 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 22.11.2019 року та до досягнення дитиною повноліття.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір в розмірі 768,40 грн.

В решті позову відмовити.

В частині стягнення аліментів на дитину у межах суми платежу за один місяць рішення суду підлягає негайному виконанню.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення до Хмельницького апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Д.І. Приступа
Справа № 529/97/20
УХВАЛА

10 березня 2020 року смт Диканька

Суддя Диканського районного суду Гвоздик А. Є. розглянувши у приміщенні суду в смт. Диканька Полтавської області клопотання позивача ОСОБА_1 про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін по цивільній справ за позовом ОСОБА_1 до Комунального некомерційного підприємства "Диканська лікарня планового лікування" Диканської районної ради, третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги - ОСОБА_2 про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу , -

ВСТАНОВИВ:

11. 02. 2020 року до Диканського районного суду Полтавської області надійшла вказана позовна заява до Комунального некомерційного підприємства "Диканська лікарня планового лікування" Диканської районної ради про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Ухвалою судді від 11. 02. 2020 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження, справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

10. 03. 2020 року відповідач звернулася до суду із клопотанням про проведення розгляду по вказаній справі в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Оглянувши клопотання, вважаю за необхідне вирішити питання про перехід від спрощеного провадження без виклику сторін до спрощеного провадження з викликом сторін.

Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

З огляду на викладене, вважаю за необхідне, здійснити перехід з розгляду справи в порядку спрощеного провадження без повідомлення (виклику) до розгляду справи в порядку спрощеного провадження з повідомлення (виклику) сторін.

Керуючись ст. 279 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Клопотання позивача ОСОБА_1 про розгляд справи з повідомленням сторін, задоволити.

Здійснити перехід з розгляду в порядку спрощеного провадження без повідомлення (виклику) сторін цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Комунального некомерційного підприємства "Диканська лікарня планового лікування" Диканської районної ради, третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги - ОСОБА_2 , про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, до розгляду в порядку спрощеного провадження з викликом (повідомленням) сторін.

Призначити судове засідання у приміщенні Диканського раойнного суду Полтавської області за адресою: смт. Диканька, Полтавської області, вул. Пушкіна, 11-А, на 14:00 годину 25. 03. 2020 року.

У судове засідання викликати учасників по справі

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Диканського районного суду А. Є. Гвоздик
Провадження №2/447/236/20
Справа №447/2920/19
У Х В А Л А

щодо відкладення засідання

12.03.2020 Миколаївський районний суд Львівської області в складі судді Головатого А.П., за участю секретаря судового засідання Войтович О.М.,

розглянув у судовому засіданні в місті Миколаєві Львівської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

встановив:

Сторони у справі не з`явилися у судове засідання. Від позивача надійшла заява про проведення судового розгляду у її відсутності.

Відповідно до ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).

Згідно зі ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

На підставі наведеного та керуючись ст.223 ЦПК України, суд,

постановив:

Відкласти засідання у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу на 10.00 годину 21.04.2020.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Головатий А. П.
Справа № 313/1044/19
Провадження № 2/313/84/2020
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 березня 2020 року смт. Веселе

Суддя Веселівського районного суду Запорізької області Кравцов С.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання договору оренди землі, суд

В С Т А Н О В И В :

16.08.2019 року позивач ОСОБА_1 звернувся до Веселівського районного суду Запорізької області з позовом до ОСОБА_2 про розірвання договору оренди землі.

Представник позивача адвокат Мельніков О.А. надіслав клопотання в якому, повідомив, що не в змозі добратися до Веселівського районного суду Запорізької області, у зв`язку із великою відстанню, просить суд про проведення судового засідання у режимі відеоконференції з Жовтневим районним судом м. Запоріжжя.

Відповідно до ч. 1, 5ст.212 ЦПК України, учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості. Суд може постановити ухвалу про участь учасника справи у судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні суду, визначеному судом.

Згідно вимог ч.7 ст. 11 ЗУ «Про судоустрій та статус суддів», учасникам судового процесу на підставі рішення суду забезпечується можливість брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції у порядку, встановленому процесуальним законом. Обов`язок забезпечити проведення відеоконференції покладається на суд, який отримав судове рішення про проведення відеоконференції, незалежно від спеціалізації та інстанції суду, який прийняв таке рішення.

Оскільки приймати участь у справі в режимі відеоконференції є правом представника позивача, суд вважає за можливе провести зазначене судове засідання у режимі відеоконференції з Жовтневим районним судом м. Запоріжжя.

Керуючись 212, 260, 261ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Клопотання представника позивача адвоката Мельнікова О.А. про проведення судового засідання у режимі відеоконференції - задовольнити.

Судове засідання по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання договору оренди землі, яке призначене на 23 березня 2020 року о 14 год. 00 хв. проводити в режимі відеоконференції між Веселівським районним судом Запорізької області та Жовтневимрайонним судом м. Запоріжжя.

Жовтневомурайонному суду м. Запоріжжя забезпечити проведення судового засідання за участі представника позивача адвоката Мельнікова О.А. у режимі відеоконференції.

Копію ухвали негайно надіслати Жовтневомурайонному суду м. Запоріжжя для організації проведення відеоконференції.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя

Веселівського районного суду

Запорізької області С.О.Кравцов
Справа № 456/1112/19
Провадження № 2/456/176/2020
РІШЕННЯ

іменем України

(резолютивна частина)

11 березня 2020 року місто Стрий

Стрийський міськрайонний суд Львівської області

у складі: головуючого судді Шрамка Р. Т. ,

з участю секретаря: Панилик О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Стрию справу №456/1112/19 за позовом Стрийської міської ради до ОСОБА_1 про стягнення коштів пайової участі у створенні і розвитку інженерно-транспортної інфраструктури, -

встановив:

Враховуючи складність виготовлення рішення по даній справі, суд на підставі ст.209 ЦПК України вважає за необхідне виготовити і проголосити вступну і резолютивну частину рішення. Повний текст рішення буде виготовлений судом протягом десяти днів з дня закінчення розгляду справи.

Керуючись ст..7, 10, 12, 13, 18, 76-82, 133, 141, 244, 245, 259, 263-268 ЦПК України, ст.ст..509, 526 ЦК України суд, -

вирішив:

В задоволенні позовних вимог Стрийської міської ради до ОСОБА_1 про стягнення коштів пайової участі у створенні і розвитку інженерно-транспортної інфраструктури в сумі 125000 (сто двадцять п?ять тисяч) грн.. 00 коп. та судових витрат відмовити.

Рішення може бути оскаржене позивачем до Львівського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а для осіб, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, в цей же строк з дня його отримання.

Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання ) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного тексту рішення.

Повний текст рішення суду буде виготовлений 20 березня 2020р.

Суддя Р. Т. Шрамко
КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ПОЛТАВИ
Справа №552/6995/19
Провадження № 2-во/552/19/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.03.2020 року суддя Київського районного суду м. Полтави Турченко Т.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про виправлення описки у рішенні Київського районного суду м. Полтави від 27.01.2020 року,-

В С Т А Н О В И В:

27.01.2020 року Київським районним судом м. Полтави було ухвалено рішення по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Територіальної громади м.Полтави в особі Полтавської міської ради, третя особа Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області про визнання права власності. Позовні вимоги ОСОБА_1 задоволені у повному обсязі, рішення суду набрало законної чинності.

02.03.2020 року від позивача ОСОБА_1 надійшла заява про виправлення описки в рішенні Київського районного суду м. Полтави від 27.01.2020 року, а саме в рішенні допущено описки у описової частині рішення та резолютивної частині, невірно зазначено прізвище позивача та номер будинку.

Згідно вимог ст. 269 ЦПК України суддя може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Дослідивши матеріали справи, суддя приходить до висновку, що при винесенні рішення була допущена описка, а саме: в рішенні невірно зазначено суму стягнення.

На підставі вищевикладеного, приходжу до висновку, що в рішенні Київського районного суду м. Полтави від 27.01.2020 року необхідно виправити описку та вірно зазначити прізвище позивача та номер будинку.

Керуючись ст. 269 ЦПК України,-

У Х В А Л И В:

Заяву позивача ОСОБА_1 задовольнити.

Внести виправлення в рішення Київського районного суду м. Полтави від 27 січня 2020 року по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до територіальної громади м.Полтави в особі Полтавської міської ради, третя особа Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області про визнання права власності, а саме:

- у першому абзаці описової частини рішення зазначити ОСОБА_1 , замість ОСОБА_1 ;?

знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ;

-у першому абзаці описової частини рішення, двадцять сьомий, рядок зазначити припинити право власності ОСОБА_1 , замість ОСОБА_2 ;

-у чотирнадцятому абзаці описової частини рішення, другий рядок, зазначити відбулась без втручання в основні конструкції, замість відбудеться без втручання в основні конструкції;

- у сімнадцятому абзаці описової частини рішення, четвертий рядок, виключити з тексту рішення оскільки відсутня кухня.

-двадцять четвертому абзаці описової частини, перший рядок, зазначити за статтею 346 ЦПК України, замість за статтею 346 ІДК України

У третьому абзаці резолютивній частини рішення зазначити припинити право власності ОСОБА_1 , замість припинити право власності ОСОБА_2 .

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Полтавського апеляційного суду через Київський районний суд м. Полтави протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Т.В. Турченко
КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
_____________________________________
Справа №753/2400/19
Апеляційне провадження
№ 22-ц/824/4701/2020
У Х В А Л А

10 березня 2020 року колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Київського апеляційного суду у складі:

судді-доповідача Рейнарт І.М.

суддів Кирилюк Г.М., Семенюк Т.А..

вивчивши матеріали справи за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 10 грудня 2019 року (суддя Лужецька О.Р.) у цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Рада» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Рада» про визнання зобов`язання припиненим та відшкодування моральної шкоди,

встановила:

при підготовці справи до апеляційного розгляду проведені наступні підготовчі дії:

з`ясовані питання про склад учасників судового процесу;

визначено характер спірних правовідносин і закон, який їх регулює;

з`ясовані обставини, на які посилаються учасники справи, як на підставу своїх вимог та заперечень.

Заслухавши доповідь судді та визнавши підготовку справи до апеляційного розгляду завершеною, керуючись статтями 365, 366, 369 ЦПК України, колегія суддів

ухвалила:

закінчити підготовчі дії за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 10 грудня 2019 року у цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Рада» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Рада» про визнання зобов`язання припиненим та відшкодування моральної шкоди.

Призначити справу до розгляду Київським апеляційним судом у порядку ч. 1 ст. 369 ЦПК України без повідомлення учасників справи.

Ухвала оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Суддя-доповідач І.М. Рейнарт

Судді Г.М. Кирилюк

Т.А. Семенюк
Справа № 127/5804/20
У Х В А Л А

12 березня 2020 р. м. Вінниця

Суддя Вінницького міського суду Вінницької області Медяна Ю.В.,

розглянувши матеріали позовної заяви Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

в с т а н о в и в:

АТ КБ «Приватбанк» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Дана позовна заява підлягає поверненню позивачу з наступних підстав.

Відповідно до ч. 2 ст. 175 ЦПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Частиною 7 ст. 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

До зазначеної позовної заяви додано довіреність №367-К-Н-О, яка видана 31.01.2019 Департаментом з супроводу судового та виконавчого провадження АТ КБ «Приватбанк» ОСОБА_2 , однак дана позовна заява підпису ОСОБА_2 не містить.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України заява повертається у випадку, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Оскільки представником АТ КБ «Приватбанк» за довіреністю Гребенюком О.С. не підписано позов АТ КБ «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, позовну заяву слід повернути позивачу та роз`яснити, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду із заявою, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

На підставі викладеного та керуючись ч. 4 ст. 185, ст. 353 ЦПК України суддя,

у х в а л и в:

Позовну заяву Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором повернути позивачу, разом із доданими до неї додатками та платіжним дорученням про сплату судового збору у розмірі 2102,00 грн.

Роз`яснити позивачу Акціонерному товариству Комерційний банк «Приватбанк», що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду із заявою, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Вінницького апеляційного суду або через Вінницький міський суд Вінницької області протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду виготовлена 12.03.2020 року.

Суддя:
Здолбунівський районний суд Рівненської області
С У Д О В И Й Н А К А З
10.03.2020 року Справа 562/451/20
На підставі ст.ст.525, 526 ЦК України, ст.20 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" та керуючись ст.ст.160-164, 167-169 ЦПК України, -
Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Відповідно до п.7 ч.1 ст.168 ЦПК України повідомляю про те, що під час розгляду вимог у порядку наказного провадження та видачі судового наказу суд не розглядає обґрунтованість заявлених стягувачем вимог по суті.
Згідно ч.3 ст. 167 ЦПК України судовий наказ оскарженню в апеляційному порядку не підлягає, проте може бути скасований у порядку, передбаченому розділом ІІ (Наказне провадження) ЦПК України.
Статтею 170 ЦПК України встановлено, що боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.
У разі ненадходження до суду заяви від боржника про скасування судового наказу протягом п`яти днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили (ст.172 ЦПК України).
Суддя Кушнір О. Г.
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 березня 2020 року м. Володимир-Волинський

Володимир - Волинський міський суд Волинської області в складі:

головуючого судді Вітера І.Р.,

при секретарі Корніюк Т.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Володимир-Волинський в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про усунення перешкод та встановлення порядку користування житловим приміщенням,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовними вимогами до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про усунення перешкод та встановлення порядку користування житловим приміщенням.

В судове засідання позивач та його представник адвокат Швед А,І. не з`явились, від представника позивача 10.03.2020 року на адресу суду надійшла заява про залишення позову ОСОБА_1 без розгляду. Суд вважає можливим розглянути справу за відсутності позивача та його представника, на підставі наявних у справі доказів.

Відповідачі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , та їх представник в судове засідання не прибули, про час і місце розгляду справи належним чином повідомлені, причини неявки суду не повідомили.

Враховуючи відсутність сторін, судове засідання проводиться без фіксування судового процесу за допомогою технічних засобів, відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Відповідно до вимог п. 5 ч. 1ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Дослідивши заяву представника позивача про залишення позову без розгляду, суд вважає, що вона може бути прийнята судом, так як позивач добровільно прийшов до такого висновку, що не суперечить закону.

Керуючись ст.ст. 257, 261, 354 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про усунення перешкод та встановлення порядку користування житловим приміщенням - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Волинського апеляційного суду, через суд першої інстанції, протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги.

Суддя : /-/підпис.

Суддя Володимир-Волинського міського суду І.Р. Вітер