Справа №636/970/20
Провадження №2/636/1005/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 березня 2020 року м. Чугуїв

Суддя Чугуївського міського суду Харківської області Дьоміна О.П., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Чугуївського РВ АТ «Харківобленерго», треті особи: ОСОБА_2 , АК «Харківобленерго», про оскарження рішення комісії та скасування протоколу №230728 від 21.02.2020 року, -

в с т а н о в и л а:

ОСОБА_1 звернулась до Чугуївського міського суду Харківської області з позовною заявою до Чугуївського РВ АТ «Харківобленерго», в якій просила скасувати протокол №230728 від 21.02.2020 року засідання комісії з розгляду актів про порушення ПРРЕЕ, справу закрити, оскільки вважає, що складання протоколу є незаконним, необгрунтованим та таким, що суперечить діючому законодавству в цілому.

Статтею 48 ЦПК України передбачено, що сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Відповідно до змісту статей 11, 15 ЦК України, цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства. Кожна особа має право на судовий захист.

Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення.

Способи захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють як закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав, як вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів дається в статті 16 ЦК України.

Як правило, власник порушеного права може скористатися не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права. Частіше за все спосіб захисту порушеного права прямо визначається спеціальним законом і регламентує конкретні цивільні правовідносини.

Складений працівниками електропостачальної організації акт про порушення ПРРЕЕ є лише фіксацією такого порушення, що було виявлено під час проведення перевірки дотримання цих Правил, тому оскарження лише факту складення такого акта, який не встановлює для споживача будь-яких обов`язків і є різновидом претензії, не передбачено чинним законодавством як спосіб захисту прав.

Зазначений акт може бути визнаний як доказ (із наданням йому відповідної оцінки судом під час вирішення іншого спору), зокрема щодо відшкодування матеріальних збитків, при вирішенні якого суд зобов`язаний дати оцінку щодо дійсності цього акта.

Відсутність спору, у свою чергу, виключає можливість звернення до суду, оскільки відсутнє право, що підлягає судовому захисту.

При цьому Велика Палата Верховного Суду зазначає, що поняття «спір, який не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства» слід тлумачити в більш широкому значенні, тобто як поняття, що стосується тих спорів, які не підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства, так і тих, які взагалі не підлягають судовому розгляду.

Таку правову позицію висловлено в постановах Великої Палати Верховного Суду від 22 березня 2018 року у справі № 800/559/17, від 03 квітня 2018 року у справі № 9901/152/18 та від 30 травня 2018 року у справі № 9901/497/18.

Спірним може бути питання незгоди споживача із рішенням енергопостачальника, оформленого протоколом, про нарахування вартості необлікованої електричної енергії на підставі зафіксованого в акті порушення ПКЕЕН.

У цій справі ОСОБА_1 просить скасувати протокол №230728 від 21.02.2020 року засідання комісії з розгляду актів про порушення ПРРЕЕ, тобто предметом позову є протокол щодо розгляду акта.

Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 06.02.2019 року в справі №522/12901/17- дійшла висновку, що такі вимоги не підлягають розгляду не лише в порядку цивільного судочинства, але і взагалі не підлягають судовому розгляду. Обраний позивачем спосіб захисту прав шляхом подання позову про скасування протоколу щодо розгляду акта про порушення ПРРЕЕ та закриття справи, сам по собі не сприяє ефективному відновленню порушеного права.

Відповідно до ст. 186 ЦПК України, суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства. На підставі викладеного, враховуючи, що цей спір не підлягає судовому розглядові, суд приходить до висновку про необхідність відмови у відкритті провадження у справі.

Керуючись ст. ст. 186, 352-354 ЦПК України, суддя, -

п о с т а н о в и л а:

Відмовити у відкритті провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Чугуївського РВ АТ «Харківобленерго», треті особи: ОСОБА_2 , АК «Харківобленерго», про оскарження рішення комісії та скасування протоколу №230728 від 21.02.2020 року.

Ухвала суду першої інстанції може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.П. Дьоміна