Справа № 283/1836/20
провадження №2/283/577/2020
У Х В А Л А

09 грудня 2020 року Малинський районний суд Житомирської області в складі: під головуванням судді Ярмоленка В.В. з секретарем судового засідання Пух Н.М., розглянувши в залі судових засідань в м. Малині позовну заяву ОСОБА_1 до Малинського районного відділу державної виконавчої служби Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький), ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про зняття арешту з нерухомого майна та заборони його відчуження у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень,

встановив:

02 вересня 2020 року ОСОБА_1 звернулася до Малинського районного суду Житомирської області з позовом про зняття арешту з нерухомого майна та заборони його відчуження у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень.

04 вересня 2020 року Малинським районним судом було постановлено ухвалу про залишення даної позовної заяви без руху та надано ОСОБА_1 строк чотири дні з дня її отримання для усунення вказаних в ухвалі недоліків. 14 вересня 2020 року копія ухвали суду від 04.09.2020 року була направлена на адресу проживання позивача, зазначену у заяві, однак у зв`язку з її неврученням, 21 вересня 2020 року направлена повторно.

13 жовтня 2020 року ОСОБА_1 усунула наведені в ухвалі суду недоліки та подала до суду позовну заяву у новій редакції, вимогами якої просила: зняти арешт та заборону на відчуження нерухомого майна, об`єктом якого є житловий будинок по АДРЕСА_1 , накладений ВДВС Малинського районного управління юстиції від 17.03.2009 року; виключити з ЄДР заборон відчуження об`єктів нерухомого майна відомості про арешт нерухомого майна, належного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

15 жовтня 2020 року ухвалою суду відкрито провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 про зняття арешту з нерухомого майна та заборони його відчуження та призначено справу за правилами спрощеного позовного провадження у судовому засіданні на 02.11.2020 року.

02 листопада 2020 року судовий розгляд цивільної справи №283/1836/20 було відкладено у зв`язку з неявкою сторін по справі та призначено наступну дату судового засідання 23 листопада 2020 року. При цьому, з наявного в матеріалах справи ордеру серії КС №607291 на представництво інтересів ОСОБА_1 , вбачається, що даний документ виданий адвокатським бюро «Дмитрієв та Партнери» 02 листопада 2020 року.

23 листопада 2020 року суд врахував клопотання представника позивача адвоката Дмитрієва А.І., яке обґрунтовано наданням можливості останньому ознайомитися з матеріалами справи та відклав розгляд справи на 09.12.2020 року.

Того ж дня 23 листопада 2020 року ОСОБА_5 ознайомився з матеріалами справи. Тобто інтервал часу між вступом адвоката у судовий процес та його ознайомленням з матеріалами справи становив 21 день.

08 грудня 2020 року до Малинського районного суду надійшла заява від позивача ОСОБА_1 про відкладення розгляду справи у зв`язку з неможливістю її явки в судове засідання, призначене на 09.12.2020 року за сімейними обставинами. При цьому позивач не проінформував суд щодо можливої явки або неявки з зазначенням причин цього її представника ОСОБА_5 .

Таким чином, з моменту відкриття провадження у справі до постановлення даної ухвали минуло два місяці, а з часу пред`явлення позову три, у жодне з призначених судових засідань позивач та її представник не з`явилися.

Відповідно до ч.1 ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, і недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживання наданими правами.

Згідно з ч.3 ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки в судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

У рішеннях від 28 жовтня 1998 у справі «Осман проти Сполученого королівства» та від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Вказаними рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Частинами першою, другою, п`ятою статті 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; 5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п.3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Правове значення в такому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

Наведені правові висновки викладені у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду від 20 вересня 2018 року у справі № 756/8612/16-ц, від 24 жовтня 2018 року у справі № 569/347/16-ц, від 28 лютого 2019 року у справі № 752/9188/13-ц, від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13, від 06 червня 2019 року у справі № 760/3301/13-ц, від 20 червня 2019 року у справі № 522/7428/15, від 26 вересня 2019 року у справі № 295/19734/13-ц, від 07 жовтня 2019 року у справі № 612/403/16-ц, від 27 березня 2020 року у справі № 522/22303/14-ц.

Отже, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву ОСОБА_1 про зняття арешту з нерухомого майна та заборони його відчуження у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень.

Керуючись ст. 257 ЦПК України,

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Малинського районного відділу державної виконавчої служби Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький), ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про зняття арешту з нерухомого майна та заборони його відчуження у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана сторонами до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення цієї ухвали.

Суддя