Провадження № 2-о/463/19/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 лютого 2020 року Личаківський районний суд м. Львова

в складі: головуючого судді Леньо С. І.

з участю секретаря Станько Р.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Львівська міська рада про встановлення факту, що має юридичне значення -

в с т а н о в и в:

Заявник звернувся до суду з заявою, в якій просить встановити факт проживання однією сім`єю ОСОБА_1 та ОСОБА_5 з 17.06.1956р. до моменту його смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування вимог покликається на те, що після його народження, а саме ІНФОРМАЦІЯ_2 його мала уклала шлюб з ОСОБА_5 , після чого почали проживати разом за адресою АДРЕСА_1 . Його мати померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , а ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 . На момент смерті останнього був зареєстрований та фактично проживав з ним і тому з метою оформлення спадкових прав даний факт просить встановити в судовому порядку.

Ухвалою судді Личаківського районного суду м. Львова від 17.12.2019р. відкрито провадження у справі та призначено таку до судового розгляду.

В судове засідання заявник не з`явився, хоча про дату, місце та час розгляду справи повідомлялась належним чином. Скерував до суду заяву про розгляд справи у його відсутності. Вимоги заяви підтримує та просить такі задовольнити.

Заінтересовані особи ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та представник Львівської міської ради в судове засідання не з`явились, хоча про дату, місце та час розгляду справи повідомлялись належним чином, причин неявки не повідомили. ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 скерували до суду заяву про розгляд справи у їх відсутності. Вимоги заяви визнають. Представник Львівської міської ради причин неявки не повідомив. Враховуючи обсяг зібраних доказів, яких є достатньо для ухвалення законного та обґрунтованого рішення, суд вважає можливим розглянути справу у їх відсутності.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши в сукупності надані докази, суд приходить до висновку, що заява підлягає до задоволення виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 315 ЦПК України, у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Згідно копії витягу про право власності на нерухоме майно (а.с.9), заявнику, заінтересованим особам ОСОБА_4 , ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , а також ОСОБА_5 на праві спільної сумісної власності на підставі свідоцтва про право власності від 04.03.2004р. належить квартира АДРЕСА_2 .

Відповідно до копії свідоцтва про народження (а.с.6), заявник народився ІНФОРМАЦІЯ_4 . Його мамою є ОСОБА_1 , яка згідно копії свідоцтва про одруження (а.с.7) після народження заявника одружилась з ОСОБА_5 та змінила прізвище на « ОСОБА_5 ». Як наслідок, ОСОБА_5 був вітчимом заявника. Мама заявника померла ІНФОРМАЦІЯ_5 , що стверджується копією відповідного свідоцтва (а.с.7).

ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що стверджується копією відповідно свідоцтва (а.с.8).

Частиною другої статті 264 СК України, який набрав чинності ще за життя ОСОБА_5 передбачено, що повнолітні брати, сестри, пасинки, падчерки зобов`язані піклуватися про брата, сестру, вітчима, мачуху, які виховували їх та надавали їм матеріальну допомогу.

Згідно з пунктом 21 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року № 7 при вирішенні спору про право на спадщину осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини (четверта черга спадкоємців за законом), судам необхідно враховувати правила частини другої статті 3 СК України про те, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Зазначений п`ятирічний строк повинен виповнитися на момент відкриття спадщини і його необхідно обчислювати з урахуванням часу спільного проживання зі спадкодавцем однією сім`єю до набрання чинності цим Кодексом.

До спадкоємців четвертої черги належать не лише жінка (чоловік), які проживали однією сім`єю зі спадкодавцем без шлюбу, таке право можуть мати також інші особи, якщо вони спільно проживали зі спадкодавцем, були пов`язані спільним побутом, мали взаємні права та обов`язки, зокрема, вітчим, мачуха, пасинки, падчерки, інші особи, які взяли до себе дитину як члена сім`ї, тощо.

Крім того, в п. 2 цієї постанови також роз`яснено, якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до 1 січня 2004 року тощо.

Як вбачається з довідки ЛКП «Господар» про склад сім`ї і прописки від 18.03.2019р. (а.с.10), заявник зареєстрований у квартирі АДРЕСА_2 з 06.01.1978р.

Відповідно до іншої довідки від 15.07.2008р. (а.с.11), яка видана на ім`я заявника, ОСОБА_5 , фактично проживав і був прописаний до дня смерті за адресою АДРЕСА_1 .

Таким чином враховуючи, що ОСОБА_5 є вітчимом заявника, а обоє, будучи співвласниками квартири АДРЕСА_2 , також були зареєстровані за цією адресою і фактично проживали в цій квартирі, суд вважає встановленим що проживали вони саме як сім`я і з метою захисту спадкових прав заявника ухвалює рішення про задоволення заяви в повному обсязі.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 10, 13, 76, 293, 294, 315, 319 ЦПК України, суд,

в и р і ш и в:

Заяву задовольнити.

Встановити факт спільного проживання однією сім`єю ОСОБА_1 (ідентифікаційний код НОМЕР_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ) та ОСОБА_5 , 1920 року народження, з 17 червня 1956 року до моменту його смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в порядку та строки передбачені ст. ст. 354,355 ЦПК України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: Леньо С. І.