Справа № 308/6556/18
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

05 березня 2020 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючого судді Бенца К.К.,

при секретарі Парова І.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгород цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 , поданої в особі уповноваженого представника ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_6 про припинення права власності на земельну ділянку та житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами шляхом визнання недійсними договорів дарування, визнання майна спільною сумісною власністю подружжя, його поділ шляхом виділу по Ѕ частині кожному та визнання права власності на частки, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 звернулася до Ужгородського міськрайонного суду з позовною заявою до ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_6 про припинення права власності на земельну ділянку та житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами шляхом визнання недійсними договорів дарування, визнання майна спільною сумісною власністю подружжя, його поділ шляхом виділу по Ѕ частині кожному та визнання права власності на частки.

05.03.2020 року на адресу суду, через канцелярію суду, надійшла заява від представника позивача - ОСОБА_2 та позивача ОСОБА_1 про залишення позовної заяви без розгляду на підставі п.5 ч.1 ст. 257 ЦПК України. Також просить вирішити питання про повернення судового збору позивачу на підставі п.4 ч.1 ст.7 ЗУ « Про судовий збір».

Сторони в судове засідання не з`явилися.

Згідно п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Положення цієї норми, відповідно до принципу диспозитивності, передбачає право позивача (заявника) на порушення провадження в суді та право розпорядження своїми вимогами на свій розсуд.

Враховуючи вище наведене, зважаючи, що позивач подав заяву про залишення позовної заяви без розгляду, з огляду на правову позицію позивача суд позбавлений можливості продовжити розгляд справи та приходить до висновку, що є всі підстави для залишення позовної заяви без розгляду.

У зв`язку з набранням законної сили 01.11.2011 р. Закону України «Про судовий збір» питання повернення судового збору регулюється наведеним Законом, зокрема норми ст. 7 Закону України «Про судовий збір» визначають виключний перелік випадків повернення судового збору

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір», сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Враховуючи, що заяву залишено без розгляду за заявою позивача та представника позивача, то відповідно до п. 4 ч.1 ст. 7 Закону України "Про судовий збір", сплачений заявником судовий збір при подачі заяви поверненню не підлягає.

Судом встановлено, що ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 07.02.2020 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , поданої в особі уповноваженого представника ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_6 про припинення права власності на земельну ділянку та житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами шляхом визнання недійсними договорів дарування, визнання майна спільною сумісною власністю подружжя, його поділ шляхом виділу по Ѕ частині кожному та визнання права власності на частки було вжито заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами за адресою: АДРЕСА_1 та земельну ділянку для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) площею 0, 1080 га., кадастровий номер :02:011:0047, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до ч. 1 ст. 158 ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Згідно ч.2 ст.158 ЦПК України клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше пяти днів з дня надходження його до суду.

Відповідно до ч. 9 ст. 158 ЦПК України у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

При прийнятті рішення суд враховує, що під забезпеченням позову слід розуміти вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача, які гарантують реальне виконання судового рішення, прийнятого за його позовом. Інститут забезпечення позову спрямований проти несумлінних дій відповідача, який може приховати майно, розтратити його, продати, знецінити.

Забезпечення позову є тимчасовим обмеженням і його значення полягає в тому, що ним захищаються законні інтереси позивача на той випадок, коли відповідач буде діяти недобросовісно або коли невжиття заходів забезпечення позову може потягти за собою неможливість виконання судового рішення. Крім цього, інститут забезпечення позову захищає в рівній мірі інтереси як позивача, так і відповідача.

Враховуючи те, що позовну заяву ОСОБА_1 , поданої в особі уповноваженого представника ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_6 про припинення права власності на земельну ділянку та житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами шляхом визнання недійсними договорів дарування, визнання майна спільною сумісною власністю подружжя, його поділ шляхом виділу по Ѕ частині кожному та визнання права власності на частки залишено без розгляду, а відтак на переконання суду подальше існування заходів забезпечення позову є недоцільним.

Таким чином, враховуючи вищезазначене, суд вважає за необхідне скасувати заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Ужгородського міськрайонного суду від 07.02.2020 року у справі за позовною заявою ОСОБА_1 , поданої в особі уповноваженого представника ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_6 про припинення права власності на земельну ділянку та житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами шляхом визнання недійсними договорів дарування, визнання майна спільною сумісною власністю подружжя, його поділ шляхом виділу по Ѕ частині кожному та визнання права власності на частки.

Керуючись: ст. 43, 158, п.5 ч.1 ст. 257, ст. ст. 258, 260 -261 ЦПК України (в редакції від 03.10.2017 № 2147-VIII), суд -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , поданої в особі уповноваженого представника ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_6 про припинення права власності на земельну ділянку та житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами шляхом визнання недійсними договорів дарування, визнання майна спільною сумісною власністю подружжя, його поділ шляхом виділу по Ѕ частині кожному та визнання права власності на частки - залишити без розгляду.

Додатково позивачу роз`яснити, що залишення заяви без розгляду не позбавляють права повторного звернення до суду з заявою в порядку, встановленому законом.

У задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_2 , про повернення судового збору у справі за за позовною заявою ОСОБА_1 , поданої в особі уповноваженого представника ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_6 про припинення права власності на земельну ділянку та житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами шляхом визнання недійсними договорів дарування, визнання майна спільною сумісною власністю подружжя, його поділ шляхом виділу по Ѕ частині кожному та визнання права власності на частки - відмовити.

Скасувати заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Ужгородського міськрайонного суду від 07.02.2020 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , поданої в особі уповноваженого представника ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_6 про припинення права власності на земельну ділянку та житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами шляхом визнання недійсними договорів дарування, визнання майна спільною сумісною власністю подружжя, його поділ шляхом виділу по Ѕ частині кожному та визнання права власності на частки.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

У відповідності до п.п. 15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Копію ухвали суду направити сторонам по справі для відома.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду К.К. Бенца