№ 201/236/19
провадження 2/201/360/2020
УХВАЛА

09 грудня 2020 року Жовтневий районний суд

м. Дніпропетровська

у складі: головуючого

судді Антонюка О.А.

з секретарем Храмцевич Т.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро заяву ОСОБА_1 про надання дозволу на трансляцію судового засідання по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління державної казначейської служби України в Дніпропетровській області, прокуратури Дніпропетровської області і Головного управління національної поліції України в Дніпропетровській області про відшкодування майнової і не майнової (моральної) шкоди, завданої незаконними рішеннями і діями органів досудового слідства і прокуратури,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 10 січня 2019 року звернувся до суду з позовом до відповідачів Головного управління державної казначейської служби України в Дніпропетровській області, прокуратури Дніпропетровської області і Головного управління національної поліції України в Дніпропетровській області про відшкодування майнової і не майнової (моральної) шкоди, завданої незаконними рішеннями і діями органів досудового слідства і прокуратури, позовні вимоги не одноразово змінювалися, уточнювалися і доповнювалися.

Позивач в судовому засіданні звернувся до суду з клопотанням про надання дозволу на проведення трансляції судових засідань технічними засобами на Ютуб каналі «Судової влади України» та на порталі «Судової влади України», посилаючись публічність і гласність та неправомірні дії судів і суддів і корупційні дії відповідачів.

Вислухавши думку позивача, з`ясувавши думку сторін, оцінивши надані і добуті докази, ознайомившись з матеріалами справи, суд приходить до наступного.

Відповідно до ч. 5 ст. 7 ЦПК України, ч. 4 с. 11 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» трансляція судового засідання здійснюється з дозволу суду. Таким чином законодавець поклав вирішення цього питання на розсуд суду, оскільки здійснення трансляції судового засідання обумовлено дозволом головуючого.

Суспільний інтерес являє собою гармонізований інтерес публічних і приватних осіб та може кваліфікуватися як суспільна користь, соціальний ефект від здійснення партнерства в будь-якій сфері права.

Відповідно до ст. 29 Закону України «Про інформацію», предметом суспільного інтересу вважається інформація, яка свідчить про загрозу державному суверенітету, територіальній цілісності України; забезпечує реалізацію конституційних прав, свобод і обов`язків; свідчить про можливість порушення прав людини, введення громадськості в оману, шкідливі екологічні та інші негативні наслідки діяльності (бездіяльності) фізичних або юридичних осіб, тощо.

Інформацією про резонансність цієї цивільної справи та наявність інтересу до неї у громадськості міста суд не володіє. Не спостерігається контролю за судовим процесом з боку громадськості і під час проведення судового розгляду, за умови, що судове слухання проводиться у відкритому судовому засіданні. Також в судовому засіданні позивачем не доведено наявності гармонізованого інтересу публічних і приватних осіб до даної справи, як інформації, що являється предметом суспільного інтересу.

Зважаючи на суть справи, яка розглядається, предмет та підстави позову, суд відхиляє доводи позивача про велике суспільне значення та значний суспільний інтерес з боку громадськості до неї, як безпідставні та вважає недоцільним здійснювати трансляцію судового засідання в даній справі.

Задоволення клопотання позивача неминуче призведе до чергового відкладення слухання справи, оскільки на забезпечення виконання ухвали знадобиться перерва для виконання вимог листа Державної судової адміністрації України № 15-1924/16 від 14 березня 2016 року про можливість онлайн трансляції судових засідань по справах, які мають значний суспільний інтерес.

Отже, враховуючи завдання цивільного судочинства, забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами, суд вважає клопотання таким, що не підлягає задоволенню. Відмова в клопотанні позивача ніяким чином не порушує гласність судового засідання, відповідає меті судового провадження, що відбувається за правилами розділу VI ЦПК України, та сприяє передбаченому ст. 2 ЦПК України завданню цивільного судочинства, своєчасному розгляду і вирішенню цивільних справ з дотриманням принципу розумності строків.

Відсутність дозволу на трансляцію не позбавляє осіб, присутніх в залі судового засідання, проводити фотозйомку, відео- та аудіо запис без отримання окремого дозволу суду з урахуванням обмежень, встановлених законом відповідно до ч. 4 ст. 11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» та ч. 4 ст. 7 ЦПК України. А також позивач, який особисто з`являється в судові засідання, не позбавлений можливості ознайомлення з журналом фіксації судових засідань та отримання його копії на електронному носії.

На підставі викладеного, керуючись ст. 3, 8, 19, 55, 124, 129 Конституції України, ч. 4 ст. 11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», ст. 29 Закону України «Про інформацію», ст. 2, 7, 11, 130, 131, 258-260, 280-289, 353, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання позивача ОСОБА_1 про надання дозволу на проведення трансляції судових засідань у справі № 201/236/19 в мережі Інтернет на «YouTube» каналі «Судова влада України» та на порталі «Судової влади України» відмовити.

Суддя -