Провадження № 2/643/320/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.01.2020 р. м. Харків

Московський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Харченко А.М.

за участю секретаря Горборукової М.О.,

розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Індустріальному та Немишлянському районах міста Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області, Державного підприємства «СЕТАМ», третя особа - ПАТ «Комерційний банк «Надра», в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Стрюкової І.О., про визнання недійсними електронних торгів та свідоцтва про право власності,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Індустріальному та Немишлянському районах міста Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області, Державного підприємства «СЕТАМ», третя особа - ПАТ «Комерційний банк «Надра», в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Стрюкової І.О., в якому просить визнати недійсними електронні торги від 28.02.2018 року, проведені в рамках виконавчого провадження № 54233398, акт про реалізацію предмета іпотеки від 15.05.2018 року, видане ОСОБА_2 , свідоцтво від 16.05.2018 року про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, посвідчене приватним нотаріусом ХМНО Літвіновою Я.М., зареєстроване в реєстрі за № 709. В обгрунтування своїх позовних вимог зазначила, що 16 травня 2018 року відповідач ОСОБА_2 отримала свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, посвідченого приватним нотаріусом ХМНО Літвіновою Я.М. та зареєстровано в реєстрі за № 709. На підставі Свідоцтва за ОСОБА_2 було зареєстровано право власності на нерухоме майно, що складається з трикімнатної квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 64,1 кв.м, яка належала на праві приватної власності позивачу ОСОБА_1 . Проведення прилюдних торгів по реалізації належного позивачу на праві приватної власності майна та видача ОСОБА_2 . Свідоцтва призвели, на думку позивача, до порушення її прав. Зазначена квартира належала позивачу на підставі договору купівлі-продажу від 21.01.2008 року, посвідченого приватним нотаріусом ХМНО Олійник Л.М., зареєстрованого в реєстрі за № 291. В той же день, 21 січня 2008 року між ВАТ КБ «Надра» та позивачем було укладено кредитний договір № 6/4/1/2008/840-К/023, згідно з яким позивачу було надано кредит у сумі 80900,46 доларів США, строком до 10.01.2023 року. Також 21.01.2008 року між позивачем та ВАТ КБ «Надра» було укладено договір іпотеки № 6/4/1/2008/980-1/024, за яким позивач передав банку в іпотеку квартиру з метою забезпечення виконання зобов`язань, що витікають із зазначеного кредитного договору. 01 серпня 2013 року Московським районним судом м. Харкова ухвалене заочне рішення по справі № 643/7628/2013-ц, яким стягнуто солідарно з позивача та його поручителів ОСОБА_3 та ОСОБА_4 на користь ПАТ «КБ «Надра» заборгованість за кредитним договором № 6/4/1/2008/980-1/024 у розмірі 853445,71 грн. та суму судового збору у розмірі 3441 грн. 04 липня 2017 року державним виконавцем Московського ВДВС м. Харкова ГТУЮ у Харківській області винесено постанову про відкриття виконавчого провадження №54233398 за виконавчим листом № 643/7628/13-ц, виданим 13.08.2016 Московським районним судом м. Харкова про стягнення з позивача на користь ПАТ «Комерційний банк «Надра» грошових коштів у розмірі 853445,71 грн. та судового збору у розмірі 3441 грн. Однак державним виконавцем позивачу постанова про відкриття виконавчого провадження рекомендованим листом з повідомленням не направлялася, тому позивач не була повідомлена про відкриття стосовно неї виконавчого провадження. 14 липня 2017 року банком була надана до виконавчої служби інформація нібито боржник мешкає за адресою: АДРЕСА_2 та вимагав передати виконавче провадження до Фрунзенського ВДВС ГТУЮ у Харківській області. Того ж дня державним виконавцем винесено постанову про передачу виконавчого провадження №54233398 до Фрунзенського ВДВС м. Харків ГТУЮ у Харківській області. 18 липня 2017 року державним виконавцем Фрунзенського ВДВС міста Харкова ГТУЮ у Харківській області було винесено постанову про передачу виконавчого провадження № 54233398 до Міжрайонного ВДВС по Індустріальному та Немишлянському районах м. Харкова ГТУЮ у Харківській області у зв`язку із реорганізацією відділів державної виконавчої служби. 12 вересня 2017 року державним виконавцем Міжрайонного ВДВС по Індустріальному та Немишлянському районах м. Харкова ГТУЮ у Харківській області складено акт про відсутність боржника та його майна за вказаною банком у листі від 14.07.2017 року адресою: АДРЕСА_2 . Однак Московському ВДВС виконавче провадження не було повернуто та 12.09.2017 року винесено постанову про опис та арешт майна позивача квартири, що знаходиться на території, на яку поширюються повноваження Московського ВДВС м. Харкова ГТУЮ у Харківській області. В матеріалах виконавчого провадження № 54233398 міститься лист банку від 30.10.2017 року, у якому банк зазначає про те, що згідно експертного висновку № 4829 від 25.10.2017 року про незалежну оцінку, оцінка Квартири складає 874428 грн. та банк не заперечує проти такої вартості та переконливо просить здійснити подальшу реалізацію вищевказаного майна. Разом з цим, в матеріалах виконавчого провадження № 54233398 міститься повідомлення державного виконавця до позивача від 15.11.2017 року, в якому державний виконавець зазначає, що 13.11.2017 року відділом ДВС отримано звіт про оцінку майна, згідно якого вартість майна для реалізації на публічних торгах без урахування ПДВ складає 874248 грн., тобто з помилковим зазначенням вартості Квартири, а саме на 200 грн. меншою від вартості, яка була визначена. На думку позивача, результати незалежної оцінки до виконавчої служби надійшли лише 13.11.2017 року, однак стягувач у виконавчому провадженні банк, станом на 30.10.2017 року вже знав про результати незалежної оцінки Квартири, тобто на 13 календарних днів раніше ніж сама виконавча служба, що ставить під сумнів незалежність та відповідність чинному законодавству, порядок проведення оцінки Квартири у виконавчому провадженні № 54233398. Звіт про оцінку квартири позивачу органом ДВС не надавався, чим незаконно позбавили можливості скористатися своїм правом оскаржити звіт в судовому порядку, що призвело до відсутності будь-якої перспективи реалізувати квартиру за ціною вищою від ціни, що визначена у звіті про оцінку квартири. Зазначену інформацію позивач довідалася вже після того, як ДП «СЕТАМ» була визначена дата проведення електронних торгів квартири на 26.12.2018 року. 26.12.2017 року торги не відбулися у зв`язку з відсутністю учасників торгів. Наступна дата проведення повторних торгів була призначена на 26.01.2018 р. 22 січня 2018 року представником позивача до Московського районного суду м. Харкова була подана заява про перегляд заочного рішення суду від 01.08.2013 року по справі № 643/7628/2013-ц, на підставі якого були видані виконавчі листи від 11.08.2016 року. 23.01.2018 представник позивача звернувся до Міжрайонного ВДВС по Індустріальному та Немишлянському районах у м. Харкові ГТУЮ у Харківській області про відкладення проведення виконавчих дій, а саме: проведення ДП «Сетам» 26.01.2018 року електронних торгів квартири до моменту розгляду судом заяви про перегляд заочного рішення по справі № 643/7628/2013-ц. Однак 26.01.2018 були проведені повторні електронні торги квартири, які визнані такими, що не відбулися по причині відсутності учасників торгів. 28 лютого 2018 року через ДП «СЕТАМ» були проведені треті електронні торги квартири, які визнані такими, що відбулися та за результатами яких був сформований протокол проведення електронних торгів № 319052 від 28.02.2018 року. В протоколі зазначено, що сума винагороди Організатору торгів становить 31400,00 грн., розмір гарантійного внеску, вже сплаченого ОСОБА_2 складає 30604,98 грн., переможцем торгів оголошено ОСОБА_2 , який запропонував за квартиру найбільшу ціну у розмірі 628000 грн., додаткова винагорода, яку необхідно перерахувати на рахунок Організатора торгів, становить 795,02 грн., та сума, яку необхідно перерахувати на рахунок продавця (виконавчої служби), становить 596600 грн., в строк до 15.03.2018 року. У протоколі від 28.02.2018 року вірно зазначено, що винагорода Організатору за проведення електронних торгів складає 31400 грн. (5% від суми продажу Квартири 628000 грн.), сума гарантійного внеску, сплаченого відповідачем на рахунок ДП «СЕТАМ» до початку проведення електронних торгів Квартири складає 30604,98 грн. Враховуючи, що згідно «Порядку реалізації арештованого майна», затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 № 2831/5, гарантійний внесок вважається частиною оплати за придбане на торгах майно, при цьому автоматично йде на сплату ДП «СЕТАМ» винагороди, то ОСОБА_2 повинна перерахувати на рахунок ДП «СЕТАМ» додаткову винагороду у розмірі 795,02 грн. (31400,00 грн. 30604,98 грн.). При цьому Порядком не передбачено, що винагорода Організатору електронних торгів є частиною від ціни продажу, підтвердженням чого є необхідність сплати ОСОБА_2 власних грошових коштів у розмірі 795,02 грн., як додаткову винагороду ДП «СЕТАМ». Таким чином, відповідач ОСОБА_2 повинна була перерахувати на рахунок продавця (виконавчої служби) ту суму, яку ним було запропоновано під час проведення електронних торгів Квартири 628000,00 грн., однак відповідачем ОСОБА_2 було сплачено значно меншу суму від обов`язкової, а саме 596600,00 грн. 07 березня 2018 р. головним державним виконавцем Міжрайонного ВДВС по Індустріальному та Немишлянському районах міста Харків ГТУЮ у Харківській області Сокуренко І.О. винесена постанова про зупинення виконавчих дій по виконавчому провадженню № 54233398 до розгляду апеляційним судом апеляційної скарги ОСОБА_1 на заочне рішення Московського районного суду м. Харкова. Відповідно розрахунок за Квартиру у визначений у протоколі строк, а саме до 15.03.2018 року, відповідачем ОСОБА_2 проведено не було. Постановою апеляційного суду Харківської області від 12 квітня 2018 року заочне рішення Московського районного суду м. Харкова змінене в частині визначення загальної суми заборгованості за кредитним договором № 6/4/1/2008/840-К/023 від 21 січня 2008 року, змінивши її з 853445,71 грн. до 788781,97 грн. Стягнуто з ОСОБА_1 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 на користь ПАТ «КБ «Надра» судові витрати в сумі 3180,17 грн., в рівних частках, з кожного по 1060,06 грн. Після чого, 10.05.2018 року державним виконавцем було винесено постанову про поновлення вчинення виконавчих дій по ВП № 54233398. Зазначена постанова від 10.05.2018 року не містить в собі обов`язкові реквізити: номер лота та посилання на електронні торги, щодо реалізації якого підлягають відновленню. 15.05.2018 року державним виконавцем Міжрайонного ВДВС по Індустріальному та Немишлянському районах у м. Харкові ГТУЮ у Харківській області було надіслано до ДП «СЕТАМ» повідомлення про повний розрахунок переможця електронних торгів відповідача ОСОБА_2 , при цьому новий протокол проведення електронних торгів із зазначенням нового строку розрахунків за придбане майно не формувався, таким чином відповідач ОСОБА_2 здійснила розрахунок за Квартиру у визначений на власний розсуд строк, на підставі сформованого 28.02.2018 року протоколу № 319052, який втратив свою чинність, підтвердженням чого є посилання у відповідних квитанціях від 11.05.2018 року про перерахування грошових коштів за придбане майно на протокол від 28.02.2018 року. Таким чином, начальником Міжрайонного ВДВС по Немишлянському та Індустріальному районах ГТУЮ у Харківській області було затверджено акт про реалізацію предмета іпотеки від 15.05.2018 року, на думку позивача, за наявності факту неповної сплати відповідачем ОСОБА_2 грошових коштів за придбану нею на електронних торгах Квартиру, за відсутності належних доказів сплати додаткової винагороди ДП «СЕТАМ» у розмірі 795,02 грн., до того ж на підставі протоколу № 319052, сформованого 28.02.2018, що через зупинення постановою від 07.03.2018 року виконавчих дій, втрачає свою чинність. На думку позивача, Свідоцтво від 16.05.2018 року було видане відповідачу ОСОБА_2 на підставі процесуальних документів, що втратили свою чинність та не відповідають вимогам законодавства України. Крім того, ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 11 червня 2018 року визнано виконавчий лист № 643/7628/13-ц, виданий 11.08.2016 року Московським районним судом м. Харкова, про стягнення з позивача на користь ПАТ «КБ «Надра» грошових коштів в розмірі 853445,71 грн. та судового збору у розмірі 3441 грн. таким, що не підлягає виконанню. Постановою апеляційного суду Харківської області від 02 серпня 2018 року ухвалу Московського районного суду м. Харкова від 11.06.2018 року скасовано. Визнано виконавчий лист № 643/7628/13-ц, виданий 11.08.2016 року Московським районним судом м. Харкова таким, що не підлягає виконанню в частині солідарного стягнення з ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на користь ПАТ «КБ «Надра» заборгованості за кредитним договором від 21.01.2008 року у розмірі 64633,74 грн. та стягнення з ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на користь ПАТ «КБ «Надра» судового збору у розмірі 260,83 грн. в рівних частках з кожного. Постанова набрала законної сили в день її проголошення 02.08.2018 року.

Представник позивача адвокат Кандиба Т.О. направила суду додаткові письмові пояснення, просила визнати поважними причини пропуску строку звернення до суду, відмовити у задоволенні заяви відповідача ОСОБА_2 про застосування строків позовної давності. Справу просила розглядати за відсутності сторони позивача, заявлені позовні вимоги підтримала у повному обсязі. Відповідь на відзив відповідачів не подавали (а.с. 213-214, 220).

Відповідач ОСОБА_2 направила суду відзив на позовну заяву, в якому просила відмовити у задоволенні позову у повному обсязі, посилаючись на те, що гарантійний внесок, сплачений покупцем до початку прилюдних торгів, зараховується до ціни продажу. Іншим учасникам внесена сума повертається протягом трьох робочих днів з дня закінчення прилюдних торгів. Гарантійний внесок також підлягає поверненню, якщо торги не відбулися. Гарантійний внесок за участь у торгах складав 31400 грн., або 5% від 628000 грн. 31400 грн. = 596600 грн. Таким чином, висновок позивача про неповну сплату суперечить вимогам статті 46 Закону України «Про іпотеку». Щодо посилань позивача на дії або бездіяльність державної виконавчої служби, яка полягала у безпідставному описі та арешті майна боржника (квартири), відсутності погодження з керівництвом проведення виконавчих дій щодо опису та арешту майна боржника на території іншого відділу виконавчої служби, відсутності повідомлення Московського ВДВС про проведення на його території виконавчих дій, неналежному повідомленні боржника про оцінку його майна, безпідставному переданні майна на примусову реалізацію; скасування постанови державного виконавця Міжрайонного ВДВС по Індустріальному та Немишлянському районах м. Харків ГТУЮ у Харківській області про опис та арешт майна боржника від 12.09.2017 року по виконавчому провадженню № 54233398; скасування заявки державного виконавця Міжрайонного ВДВС по Індустріальному та Немишлянському районах м. Харків ГТУЮ у Харківській області на реалізацію арештованого майна через електронні торги від 22.11.2017 року, усі ці вимоги вже розглянуто Московським районним судом м. Харкова під час розгляду скарги. Ухвалою суду від 25.07.2018 року у задоволенні скарги відмовлено. 23.10.2018 року ухвала Московського районного суду м. Харкова залишена без змін, а скарга позивача без задоволення. Таким чином, позивачем не надано суду доказів недійсності електронних торгів від 28.02.2018 року та свідоцтва про право власності (а.с.84-85). Крім того, 12.12.2018 відповідач ОСОБА_2 звернулася до суду з заявою про застосування до вимог позивача строку позовної давності, оскільки право на звернення до суду з позовом про визнання недійсними електронних торгів виникло у позивача з 01.03.2018 року, а строк позовної давності сплив 31.05.2018 року, що є підставою для відмови у позові (а.с.196).

Відповідач Міжрайонний відділ державної виконавчої служби по Індустріальному та Немишлянському районах міста Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області направили суду відзив на позов, в якому позов вважають необгрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню з наступних підстав. 25.07.2018 Московським районним судом м. Харкова розглянута скарга ОСОБА_1 на дії державного виконавця Московського відділу державної виконавчої служби міста Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області та державного виконавця Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Індустріальному та Немишлянському районах міста Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області та просить визнати неправомірними дії державного виконавця Московського відділу державної виконавчої служби міста Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області, які полягали у безпідставному відкритті виконавчого провадження № 54233398, неналежному повідомленні боржника про винесення постанови про відкриття виконавчого провадження № 54233398 та безпідставному та неправомірному переданні матеріалів виконавчого провадження до іншого підрозділу виконавчої служби; скасувати постанову державного виконавця Московського відділу державної виконавчої служби міста Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області про відкриття виконавчого провадження № 54233398 від 04.07.2017 року; скасувати постанову державного виконавця Московського відділу державної виконавчої служби міста Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області про передачу виконавчого провадження № 54233398 до Фрунзенського ВДВС м. Харків ГТУЮ у Харківській області від 14.07.2017 року; визнати неправомірними дії державного виконавця Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Індустріальному та Немишлянському районах міста Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області, які полягали у безпідставному описі та арешті майна боржника (квартири), відсутності погодження з керівництвом проведення виконавчих дій щодо опису та арешту майна боржника на території іншого відділу виконавчої служби, відсутності повідомлення до Московського відділу державної виконавчої служби міста Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області про проведення виконавчих дій на його території, неналежного повідомлення боржника про оцінку його майна, безпідставному переданні майна на примусову реалізацію; скасувати постанову державного виконавця Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Індустріальному та Немишлянському районах міста Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області про опис та арешт майна боржника від 12.09.2017 р. по виконавчому провадженню № 54233398; скасувати заявку державного виконавця Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Індустріальному та Немишлянському районах міста Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області на реалізацію арештованого майна через електронні торги від 22.11.2017 р. За результатами розгляду, заявнику було відмовлено у задоволенні скарги у повному обсязі, про що судом винесена ухвала від 25.07.18 у справі № 643/7628/13-ц. 23.10.18 Харківським апеляційним судом ухвала Московського районного суду м. Харкова від 25.07.18 у справі № 643/7628/13-ц залишена без змін. Зазначені питання досліджені при розгляді скарги. Після передачі майна на реалізацію, а саме квартири АДРЕСА_1 Державним підприємством «СЕТАМ» було призначено проведення електронних торгів на 26.12.18 з 09.00 до 18.00 години, початкова вартість майна 874428 грн., лот 251387. За причиною відсутності допущених учасників торгів, торги не відбулися. Після уцінки, призначені торги на 26.01.18, з 09.00 до 18.00 години, початкова вартість майна 699542,40 грн., лот 257491. За причиною відсутності допущених учасників торгів, торги не відбулися. Після уцінки, призначені торги на 28.02.2018 з 09.00 до 18.00 години, початкова вартість майна 612099,60 грн., лот 262830. Майно було реалізовано за 628000,00 грн., переможець торгів визнано ОСОБА_2 . Торги були проведені ДП «СЕТАМ» відповідно до вимог чинного законодавства. 05.03.18 до відділу ДВС від представника адвокатського об`єднання «Ястребов, Кузьмін і партнери» надійшла заява про повернення виконавчого листа до суду та зняття арешту з майна боржника на підставі ухвали Апеляційного суду Харківської області від 01.03.18 у справі № 643/7628/13-ц. При вивченні вказаної ухвали суду про відкриття апеляційного провадження, державним виконавцем прийнято рішення відповідно до ч.1 ст. 38 Закону України «Про виконавче провадження», а саме 07.03.18 винесена постанова про зупинення вчинення виконавчих дій до розгляду питання по суті. Копії вказаної постанови надіслано сторонам виконавчого провадження ДП «СЕТАМ». Відомості щодо оскарження вказаної постанови державного виконавця у відділі ДВС відсутні. 10.05.18 державним виконавцем була винесена постанова про поновлення вчинення виконавчих дій на підставі ч.5 ст. 35 Закону України «Про виконавче провадження» на підставі заяви представника стягувача ПАТ «КБ «Надра» та доданої до неї постанови Апеляційного суду Харківської області у справі № 643/7628/13-ц про розгляд справи по суті. Відомості щодо оскарження вказаної постанови державного виконавця у відділі ДВС відсутні. Відповідно до частини 1 розділу І Порядку реалізації арештованого майна від 29.09.2016 № 2831/5 (далі Порядок), гарантійний внесок грошова сума, що зарахована на рахунок організатора електронних торгів, яку за одним лотом сплачує учасник електронних торгів, крім випадків, передбачених цим Порядком, у розмірі 5%, виходячи зі стартової ціни лота, та є завдатком зі сплати винагороди за організацію та проведення електронних торгів. Порядок визначає, що на підставі копії протоколу переможець електронних торгів протягом десяти банківських днів з дня визначення його переможцем здійснює розрахунки за придбане на електронних торгах майно. Переможцем вноситься зазначені в протоколі електронних торгів сума коштів, яка дорівнює різниці між ціною продажу придбаного лота і сумою винагороди за організацію та проведення електронних торгів за цим лотом, перераховується на рахунок відділу державної виконавчої служби. Сума гарантійного внеску, зарахованого на рахунки Організатора, визнається частиною оплати переможцем придбаного ним на електронних торгах майна і залишається Організатору в рахунок оплати наданих ним послуг з проведення електронних торгів. Різниця між сумою гарантійного внеску та сумою винагороди за організацію та проведення електронних торгів перераховується переможцем на рахунок Організатора у разі, якщо майно реалізовано за ціною, вищою від стартової. Переможцем торгів ОСОБА_5 О.С ОСОБА_6 на рахунок відділу ДВС перераховано 596600,00 грн., майно було реалізовано за 628000,00 грн. 5% Організатору торгів (квитанції від 11.05.18). Вказана сума надійшла на депозитний рахунок відділу ДВС 14.05.18 та 15.05.18 державним виконавцем було направлено ХФ ДП «СЕТАМ» повідомлення про повний розрахунок переможця електронних торгів. Після чого, державним виконавцем 15.05.18 складений акт про проведені електронні торги. Крім того, відповідно до ст. 48 Закону України «Про іпотеку», у справах про визнання недійсними прилюдних торгів з реалізації нерухомого майна, що перебуває в іпотеці, підлягає застосування спеціальна позовна давність. В задоволенні позовної заяви просили відмовити у повному обсязі (а.с.89-92). Крім того, представник відповідача Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Індустріальному та Немишлянському районах міста Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області Сокуренко І.О., яка діє на підставі виданої довіреності, направила суду клопотання, в якому просила розглядати справу без участі представника відділу державної виконавчої служби, в задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 просила відмовити у повному обсязі, відзив на позовну заяву підтримує.

Відповідач - Державне підприємство «СЕТАМ» направили суду відзив на позовну заяву, в якому у задоволенні позову ОСОБА_1 просили відмовити у повному обсязі, справу розглядати за відсутності представника підприємства. Позов вважають необгрунтованим, незаконним та таким, що не підлягає задоволенню. Згідно із Порядком реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України № 2831/5 від 29.09.2016 року (у редакції, чинній на момент проведення оскаржуваних торгів (далі Порядок) організатор електронних торгів (далі Організатор) - державне підприємство, яке належить до сфери управління Міністерства юстиції України та уповноважене відповідно до законодавства на здійснення заходів зі створення та супроводження програмного забезпечення системи електронних торгів, технологічного забезпечення, збереження та захисту даних, що містяться у цій системі, на організацію та проведення електронних торгів, забезпечення збереження майна, виконання інших функцій, передбачених цим Порядком.

Так, 28.02.2018 р. ДП СЕТАМ були проведені електронні торги за лотом № 262830 з реалізації предмету іпотеки, а саме: трикімнатної квартири загальною площею 64,1 кв.м., за адресою: АДРЕСА_3 . Позивач просить визнати недійсними зазначені торги, посилаючись на порушення, допущені Міжрайонним відділом державної виконавчої служби по Індустріальному та Немишлянському районах міста Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області, вимог чинного законодавства. Так, Позивач вказує, що результати незалежної оцінки до виконавчої служби надійшли лише 13.11.2017 р., однак стягувач у виконавчому провадженні станом на 30.10.2017 р. уже знав про результати незалежної оцінки квартири, тобто на 13 календарних днів раніше, ніж сама виконавча служба, що ставить під сумнів незалежність та відповідність чинному законодавству порядку проведення оцінки квартири у виконавчому провадженні № 54233398. Відповідно до Висновків про вартість об`єкта оцінки підготовка звіту про оцінку квартири завершена 26.10.2017 р. Тому факт того, що стягувач у виконавчому провадженні станом на 30.10.2017 р. уже знав про результати незалежної оцінки квартири, завершеної 26.10.2017 р., не може свідчити про порушення порядку оцінки квартири. Позивач зазначає, що державний виконавець не витримав законний строк для реалізації Позивачем права на оскарження оцінки майна та вже 22.11.2017 р. сформував до ДП СЕТАМ заявку на реалізацію арештованого майна. Також Позивач посилається на те, що його незаконно позбавили можливості скористатися своїм правом оскаржити звіт у судовому порядку. Разом з тим, згідно із ч. 5 ст. 57 Закону України Про виконавче проводження оскарження в судовому порядку результатів визначення вартості чи оцінки майна не зупиняє передачі майна на реалізацію, крім випадків зупинення передачі майна на реалізацію судом.

Крім того, відповідно до п. 3 розділу II Порядку Виконавець у строк не пізніше п`яти робочих днів після ознайомлення із результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна готує проект заявки на реалізацію арештованого майна, який містить інформацію, передбачену абзацами третім - шістнадцятим пункту 2 цього розділу. Таким чином, Порядком встановлений кінцевий строк для підготовки проекту заявки на реалізацію арештованого майна і не передбачено заборони для підготовки вказаного проекту до ознайомлення із результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна. Тому державний виконавець діяв відповідно до вимог чинного законодавства України.

Згідно із ч. 4 ст. 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Як вбачається із тексту ухвали Московського районного суду м. Харкова від 25.07.2018 р. у справі № 643/7628/13-ц, яка набрала законної сили 23.10.2018 р., Позивач уже звертався до суду зі скаргою, у якій просив: 1) визнати неправомірними дії державного виконавця Московського ВДВС м.Харкова ГТУЮ у Харківській області, які полягали у безпідставному відкритті виконавчого провадження №54233398, неналежному повідомленні боржника про винесення постанови про відкриття виконавчого провадження №54233398 та безпідставному і неправомірному переданні матеріалів виконавчого провадження до іншого підрозділу виконавчої служби; 2) скасувати постанову державного виконавця Московського ВДВС м.Харкова ГГУЮ у Харківській області про відкриття виконавчого провадження №54233398 від 04.07.2017 року; 3) скасувати постанову державного виконавця Московського ВДВС м. Харкова ГТУЮ у Харківській області про передачу виконавчого провадження №54233398 до Фрунзенського ВДВС м.Харків ГТУЮ у Харківській області від 14.07.2017 року; 4) визнати неправомірними дії державного виконавця Міжрайонного ВДВС по Індустріальному та Немишлянському районах м.Харків ГТУЮ у Харківській області, які полягали у безпідставному описі та арешті майна боржника (квартири), відсутності погодження з керівництвом проведення виконавчих дій щодо опису та арешту майна боржника на території іншого відділу виконавчої служби, відсутності повідомлення Московського ВДВС про проведення на його території виконавчих дій, неналежному повідомленні боржника про оцінку його майна, безпідставному переданні майна на примусову реалізацію; 5) скасувати постанову державного виконавця Міжрайонного ВДВС по Індустріальному та Немишлянському районах м.Харків Г`ТУЮ у Харківській області про опис та арешт майна боржника від 12.09.2017 року по виконавчому провадженню №54233398; 6) скасувати заявку державного виконавця Міжрайонного ВДВС по Індустріальному та Немишлянському районах м. Харків ГТУЮ у Харківській області на реалізацію арештованого майна через електронні торги від 22.11.2017 року. Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 25.07.2018 р. у справі № 643/7628/13-ц, залишеною без змін постановою Харківського апеляційного суду від 23.10.2018 р. у справі № 643/7628/13-ц, було відмовлено у задоволенні зазначеної вище скарги, оскільки суд не вбачає в діях державних виконавців Московського ВДВС м. Харків ГТУЮ у Харківській області, Міжрайонного ВДВС по Індустріальному та Немишлянському районах м. Харкова ГТУЮ у Харківській області ознак порушення ЗУ «Про виконавче провадження», тому у суду відсутні підстави для визнання їх діяльності неправомірною, зобов`язувати вчинити певні дії тощо. До того ж, відповідно до пунктів 3, 4 розділу II Порядку Виконавець у строк не пізніше п`яти робочих днів після ознайомлення із результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна готує проект заявки на реалізацію арештованого майна, який містить інформацію, передбачену абзацами третім - шістнадцятим пункту 2 цього розділу. Державний виконавець направляє заявку на реалізацію арештованого майна начальнику відділу державної виконавчої служби, якому він безпосередньо підпорядкований, для підписання та передачі Організатору. Заявка на реалізацію арештованого майна подається разом із такими документами (в електронній або паперовий формі): копія виконавчого документа, а в разі наявності зведеного виконавчого провадження - довідка виконавця щодо загальної кількості виконавчих документів та суми, що підлягає стягненню за ними; копія постанови про опис та арешт майна боржника, а у разі якщо опис та арешт майна проводили до набрання чинності Законом України від 02 червня 2016 року № 1404-VIII «Про виконавче провадження» - копія акта опису та арешту майна боржника; копії документів, що підтверджують вартість (оцінку) майна /повідомлення сторін про визначення вартості, майна, акт виконавця про визначення вартості майна або звіт суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання про оцінку майна, строк чинності якого відповідає вимогам частини шостої статті 57 Закону України «Про виконавче провадження»); у разі передачі на реалізацію нерухомого майна, право власності на яке або право користування яким мають діти, - копія дозволу органів опіки та піклування або відповідне рішення суду; копії документів, що підтверджують наявність (відсутність) чинних обтяжень майна. Не підлягає передачі на реалізацію майно, щодо якого наявний письмовий висновок експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зносу, пошкодженням або в разі, якщо витрати, пов`язані зі зверненням на таке майно стягнення, перевищують грошову суму, за яку воно може бути реалізовано. Начальник відділу державної виконавчої служби після отримання проекту заявки та документів щодо передачі майна на реалізацію у строк до трьох робочих днів перевіряє ці документи на відповідність вимогам законодавства, наявність відомостей про місце зберігання й демонстрації майна та у разі виявлення порушень визначає їх перелік та встановлює строк для усунення порушень, який становить не більше трьох робочих днів, а у разі, якщо відповідно до законодавства реалізація майна неможлива, документи щодо передачі майна на реалізацію повертаються державному виконавцю, який їх подав, із зазначенням визначених законодавством підстав, що унеможливлюють реалізацію майна. Приватний виконавець самостійно формує та перевіряє заявку та документи щодо передачі майна на реалізацію на відповідність вимогам законодавства та після встановлення відповідності документів таким вимогам підписує (за допомогою електронного цифрового підпису або власноруч у випадку, передбаченому пунктом 4 розділу І цього Порядку) заявку на реалізацію арештованого майна та надсилає її Організатору в електронному вигляді через особистий кабінет приватного виконавця для внесення інформації про проведення електронних торгів у Систему. У разі встановлення відповідності документів вимогам законодавства чи після приведення їх у відповідність до вимог законодавства начальник відділу державної виконавчої служби підписує (за допомогою електронного цифрового підпису або власноруч у випадку, передбаченому пунктом 4 розділу І цього Порядку) заявку на реалізацію арештованого майна та надсилає її Організатору разом, із документами, передбаченими абзацами четвертим - тринадцятим пункту 3 розділу II цього Порядку, в електронному вигляді через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби для внесення інформації про проведення електронних торгів у Систему.

Перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства Організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець).

Організатор перевіряє повноту заповнення заявки. У разі невідповідності, заявки вимогам, передбаченим пунктом 2 цього розділу, Організатор через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця) повідомляє начальника відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця) про необхідність усунення недоліків протягом трьох робочих днів.

Отже, державне підприємство СЕТАМ розміщує інформацію в системі електронних торгів на підставі заявки на реалізацію арештованого майна, наданої відповідним органом державної виконавчої служби. При цьому жодним нормативно-правовим актом України не передбачено обов`язку Організатора торгів перевіряти законність дій державного виконавця щодо передачі майна на реалізацію та достовірність інформації, зазначеної у заявці на реалізацію арештованого майна.

Крім того, у постанові від 02.05.2018 р. у справі № 910/10136/17 Верховний Суд дійшов висновку: "виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає у продажу майна, тобто у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання, за результатами їх проведення акта про проведення прилюдних торгів є оформленням договірних, відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, а відтак, є правочином.

Цей висновок узгоджується із нормами cт.ст. 650, 655 та ч. 4 cm. 656 ЦК України, що відносять до договорів купівлі-продажу процедуру прилюдних торгів.

Таким чином, відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі-продажу, а відтак така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, встановлених частинами 1 - 3 та 6 cт. 203 Цивільного кодексу України (ч. 1 cm. 215 ЦК України).

Разом із тим зазначили, що оскільки за змістом ч. 1 cт. 215 Цивільного кодексу України підставами недійсності укладеного за результатами прилюдних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто безпосередньо за результатами прилюдних торгів, то підставами для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством, правил проведення торгів.

Законом України "Про виконавче провадження" від 02.06.2016 № 1404-VIII встановлено загальні правові основи організації та діяльності державної виконавчої служби, її завдання та компетенцію, а також визначено учасників виконавчого провадження, закріплено їхні права та обов`язки, у тому числі право стягувачів і боржників та інших учасників виконавчого провадження, на оскарження дій (бездіяльності) державного виконавця та порядок цього оскарження..

Відповідно до ч. 1 cт. 61 Закону України "Про виконавче провадження", реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або зафіксованою ціною.

Згідно з ч. 2 cт. 61 Закону України "Про виконавче провадження" порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України. Наказом Міністерства юстиції України .від 29.09.2016 затверджено Порядок реалізації арештованого майна (Порядок), яким визначено правила проведення прилюдних торгів.

Аналіз положень Закону України "Про виконавче провадження" від 02.06.2016 Ns 1404-VIII свідчить про те, що вони не встановлюють порядку та правил проведення прилюдних торгів, а лише закріплюють, як і стаття 650 Цивільного кодексу України, такий спосіб реалізації майна як його продаж на прилюдних торгах, і відсилають до інших нормативно-правових актів, якими повинен визначатися порядок проведення прилюдних торгів із реалізації арештованого майна.

Відповідно до наведених правових норм державний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення прилюдних торгів (у тому числі й оцінку майна), а самі прилюдні торги з реалізації нерухомого майна організовують і проводять спеціалізовані організації, з якими державною виконавчою службою укладається відповідний договір.

Таким чином, Верховний Суд погоджується із висновками судів попередніх інстанцій щодо того, що дії державного виконавця щодо визначення вартості майна боржника у виконавчому провадженні є підготовчими діями з метою проведення прилюдних торгів, які не стосуються правил проведення прилюдних, торгів та мають самостійний спосіб та строки оскарження, а відтак не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними, якщо їх не оскаржено та не визнано незаконними в зазначений спосіб".

Проаналізувавши вищезазначений правовий висновок Верховного Суду України, прийшли до висновку, що для визнання електронних торгів недійсними, які є правочином, в розумінні ст.ст. 203 та 215 Цивільного кодексу України, необхідно встановити порушення саме норм Порядку реалізації арештованого майна. Натомість, дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 24.10.2012 у справі №6-116цс12 та постановах Верховного Суду, зокрема, від 14.02.2018 у справі №490/5475/15.

Разом з тим, Позивач обґрунтовує свої вимоги порушеннями, допущеними державним виконавцем. Однак дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання прилюдних -торгів недійсними.

Позивач обгрунтовує свої вимоги тим, що винагорода Організатору електронних торгів не є частиною від ціни продажу, тому ОСОБА_2 повинна була перерахувати на рахунок продавця (виконавчої служби) ту суму, яку нею було запропоновано під час проведення електронних торгів квартири - 628 000,00 грн., однак останньою було сплачено 596 600,00 грн.

Разом з тим, відповідно до п. 1 розділу І Порядку гарантійний внесок - грошова сума, що зарахована на рахунок організатора електронних торгів, яку за одним лотом сплачує учасник електронних торгів, крім випадків. передбачених цим Порядком, у розмірі 5%., виходячи зі стартової ціни лота, та є завдатком по сплаті винагороди організатору електронних торгів за надані ним послуги з реалізації майна.

Згідно із п. 2 розділу III Порядку розмір винагороди Організатору за організацію та проведення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) становить 5 % вартості реалізованого майна. У разі якщо майно реалізоване за ціною, вищою від стартової, Організатор здійснює перерахунок винагороди пропорційно до збільшення ціни майна та зазначає у протоколі електронних торгів суму винагороди, яку покупець повинен додатково сплатити, а також рахунок Організатора, на який необхідно сплатити ці кошти.

Відповідно до п. 1 розділу X Порядку на підставі копії протоколу переможець електронних торгів протягом десяти банківських днів з дня визначення його переможцем здійснює розрахунки за придбане на електронних торгах майно в такому порядку: зазначена в протоколі електронних торгів сума коштів, яка дорівнює різниці між ціною продажу придбаного лота і сумою винагороди Організатору за цим лотом, перераховується переможцем на рахунок відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця); сума гарантійного внеску, зарахованого на рахунок Організатора, визнається частиною оплати переможцем придбаного ним на електронних торгах майна і залишається Організатору в рахунок оплати наданих ним послуг з проведення електронних торгів; різниця між сумою гарантійного внеску та сумою винагороди Організатору перераховується переможцем на рахунок Організатора у разі, якщо майно реалізовано за ціною, вищою від стартової; у разі проведення електронних торгів у порядку, визначеному пунктом 1 розділу VII цього Порядку, сума винагороди Організатору перераховується переможцем на рахунок Організатора.

За п. 2 розділу X Порядку гарантійний внесок переможця електронних торгів зараховується до ціни продажу в рахунок сплати винагороди Організатору.

Таким чином, сума гарантійного внеску (30604,98 грн.) та додаткової винагороди Організатору (795,02 грн.) є частиною ціни продажу майна, тому Відповідачем ОСОБА_2 було сплачено повну суму за придбання на оскаржуваних електронних торгах квартири, а саме: 596 600,00 грн. Позивач зазначає, що оскаржувані торги відбулися на підставі виконавчого листа, що частково не підлягає виконанню. Так, постановою Апеляційного суду Харківської області від 12 квітня 2018 року заочне рішення Московського районного суду м. Харкова від 01 серпня 2013 року змінено в частині визначення загальної суми заборгованості за кредитним договором від 21.01.2008 року, зменшено її суму з 853 445,71 грн. до 788 781,97 грн., тобто на 64633,74 грн.

На цій підставі постановою Апеляційного суду Харківської області від 02.08.2018 р. визнано виконавчий лист №643/7628/13-ц, виданий 11.08.2016 року Московським районним судом міста Харкова, таким, що не підлягає виконанню в частині солідарного стягнення з ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на користь ПАТ КБ Надра заборгованості за кредитним договором від 21.01.2008 року в розмірі 64633,74 грн. та стягнення з ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на користь ПАТ КБ Надра судового збору в сумі 260,83 грн. в рівних частках з кожного.

Таким чином, сума коштів, отримана стягувачем від продажу квартири на оскаржуваних торгах, не покрила у повному обсязі вказану вище заборгованість за кредитним договором навіть з урахуванням визнання виконавчого листа таким, що не підлягає виконанню в частині. Тому факт визнання виконавчого листа таким, що не підлягає виконанню в частині, жодним чином не впливає на дійсність оскаржуваних торгів.

До того ж, Верховний Суд України у своїй постанові від 13.04.2016 у справі № 6-2988цс15 приходить до правового висновку, що головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результати торгів, тобто не тільки недотримання норм закону під час проведення прилюдних торгів, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними.

Також, у постановах Верховного Суду України від 24.10.2012 у справі № 6-116цс12 та від 06.04.2016 у справі № 3-242гс16 викладений наступний правовий висновок: «..при вирішенні позову про визнання прилюдних торгів недійсними суду необхідно було встановити такі факти: чи мало місце порушення вимог Тимчасового положення та інших норм при проведенні прилюдних торгів; чи вплинули ці порушення на результати торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати торгів.»

Аналогічні висновки зроблені Верховним судом у новому складі у постанові від 13 березня 2018 року у справі № 911/494/17, зазначено, що: Вирішуючи спір про визнання електронних торгів недійсними, необхідно встановити чи мало місце порушення вимог порядку та інших норм законодавства під час проведення електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних, торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів. Враховуючи викладене, Позивач повинен довести належним та допустимими доказами, що: відбулося порушення вимог Порядку при проведенні електронних торгів; ці порушення вплинули на результати торгів; законні інтереси позивача порушені. Жодного порушення правил проведення електронних торгів, впливу таких порушень на результат торгів, а також порушення законних прав Позивача такими порушеннями у позовній заяві не доведене. До того ж, наслідком задоволення вимог Позивача буде повторне виставлення арештованого майна для примусової реалізації через торги, відтак, жодних прав Позивача поновлено не буде. Таким чином, підстави для задоволення позовних вимог відсутні (а.с. 126-132).

Третя особа - ПАТ «Комерційний банк «Надра», в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Стрюкової І.О., на неодноразові виклики в судове засідання не з`явилися, причини неявки не повідомили. Суд розглянув справу на підставі наявних доказів.

Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи та надані сторонами докази в їх сукупності, прийшов до наступного.

Відповідно до ст. 1 Закону України від 02 червня 2016 року № 1404-VIII «Про виконавче провадження» (далі Закон № 1404-VIII), виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) (далі - рішення) - сукупність дій визначених у цьому законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього закону, а також рішеннями, які відповідно до цього закону підлягають примусовому виконанню.

Згідно з ч. 1 ст. 5 Закону, примусове виконання рішень покладається на органи державної виконавчої служби (державних виконавців) та у передбачених цим законом випадках на приватних виконавців, правовий статус та організація діяльності яких встановлюються Законом України «Про органи та осіб, які здійснюють примусове виконання судових рішень і рішень інших органів».

Виконавчі дії провадяться державним виконавцем за місцем проживання, перебування, роботи боржника або за місцезнаходженням його майна. Право вибору місця відкриття виконавчого провадження між кількома органами державної виконавчої служби, що можуть вчиняти виконавчі дії щодо виконання рішення на території, на яку поширюються їхні функції, належить стягувачу ( ч. 1 ст. 24 Закону).

Згідно з вимогами ст.26 Закону, виконавець не пізніше наступного робочого дня з дня надходження до нього виконавчого документа виносить постанову про відкриття виконавчого провадження. У постанові про відкриття виконавчого провадження за рішенням, примусове виконання якого передбачає справляння виконавчого збору, державний виконавець зазначає про стягнення з боржника виконавчого збору.

Судом встановлено, що рішенням Московського районного суду м. Харкова від 01.08.2013 року по справі № 643/7628/2013-ц солідарно стягнуто з ОСОБА_1 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 на користь ПАТ «Комерційний банк «Надра» заборгованість за кредитним договором в загальній сумі 853445,71 грн. та судовий збір в розмірі 3441,00 грн.

Виконавчі листи, отримані банком 11.08.2016 року надійшли на виконання до відділу ВДВС 04.07.2017 року та в цей же день державним виконавцем винесено постанову про відкриття виконавчого провадження ВП № 54233398 з примусового виконання виконавчого документа.

Копію постанови направлено сторонам виконавчого провадження для відома та до виконання.

14.07.2017 року на підставі заяви ПАТ КБ «Надра» державним виконавцем Московського ВДВС м. Харків ГТУЮ у Харківській області винесено постанову про передачу виконавчого провадження №54233398 до Фрунзенського ВДВС м. Харків, яка також була направлена сторонам виконавчого провадження.

18.07.2017 року виконавче провадження надійшло до виконання до Фрунзенського ВДВС м. Харків ГТУЮ у Харківській області, де державним виконавцем винесено постанову про прийняття виконавчого провадження №54233398, яка направлена сторонам.

Статтею 10 Закону України «Про виконавче провадження», передбачено, що заходами примусового виконання рішень є: 1) звернення стягнення на кошти, цінні папери, інше майно (майнові права), корпоративні права, майнові права інтелектуальної власності, об`єкти інтелектуальної, творчої діяльності, інше майно (майнові права) боржника, у тому числі якщо вони перебувають в інших осіб або належать боржникові від інших осіб, або боржник володіє ними спільно з іншими особами; 2) звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інший дохід боржника; 3) вилучення в боржника і передача стягувачу предметів, зазначених у рішенні; 4) заборона боржнику розпоряджатися та/або користуватися майном, яке належить йому на праві власності, у тому числі коштами, або встановлення боржнику обов`язку користуватися таким майном на умовах, визначених виконавцем; 5) інші заходи примусового характеру, передбачені цим Законом.

Відповідно до частини першої статті 18 Закону України «Про виконавче провадження», виконавець зобов`язаний вживати передбачених цим Законом заходів щодо примусового виконання рішень, неупереджено, ефективно, своєчасно і в повному обсязі вчиняти виконавчі дії.

Згідно з частиною третьою статті 18 Закону України «Про виконавче провадження», виконавець під час здійснення виконавчого провадження має право, зокрема, отримувати від банківських та інших фінансових установ інформацію про наявність рахунків та/або стан рахунків боржника, рух коштів та операції за рахунками боржника, а також інформацію про договори боржника про зберігання цінностей або надання боржнику в майновий найм (оренду) індивідуального банківського сейфа, що охороняється банком; у разі ухилення боржника від виконання зобов`язань, покладених на нього рішенням, звертатися до суду, який видав виконавчий документ, за встановленням тимчасового обмеження у праві виїзду боржника - фізичної особи за межі України до виконання зобов`язань за рішенням.

З метою виконання рішення суду державним виконавцем здійснювались виконавчі дії - направлялися запити, здійснювалися виходи на місце, 12.09.2017 року винесено постанову про опис та арешт майна боржника, відповідно до якої накладено арешт на майно боржника - 3-х кімнатну квартиру АДРЕСА_1 .

Крім того, виконавцем 25.09.2017 року винесена постанова про призначення суб`єкта оціночної діяльності суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні. На підставі даної постанови ТОВ «Альянс» надано звіт №4829 про оцінку квартири, згідно якого її вартість складає 874428,00 грн., про що повідомлено сторони виконавчого провадження.

Для реалізації нерухомого майна 22.11.2017 року на адресу ХФ ДП «СЕТАМ» надіслано пакет документів, та винесена заявка на реалізацію арештованого майна через електронні торги.

Згідно з постановою Харківського апеляційного суду від 23 жовтня 2018 року за апеляційною скаргою Адвокатського об`єднання «Ястребова, Кузьмін і партнери», яке діє в інтересах ОСОБА_1 на ухвалу Московського районного суду м. Харкова від 25 липня 2018 року по справі за скаргою ОСОБА_1 на дії Московського відділу державної виконавчої служби міста Харкова Головного територіального управління юстиції у Харківській області, Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Індустріальному та Немишлянському районах міста Харкова Головного територіального управління юстиції у Харківській області, заінтересована особа Публічне акціонерне товариство «Комерційний банк «Надра» про визнання дій неправомірними, скасування постанов, суд першої інстанції в повному обсязі перевірив доводи представника заявника щодо неналежного виконання своїх обов`язків державним виконавцем в частині відкриття виконавчого провадження, направлення повідомлень про відкриття виконавчого провадження, направлення виконавчого провадження до іншого відділу виконавчої служби та дав їм належну оцінку. Апеляційна скарга Адвокатського об`єднання «Ястребова, Кузьмін і партнери», яке діє в інтересах ОСОБА_1 залишена без задоволення, ухвала Московського районного суду м. Харкова від 25 липня 2018 року залишена без змін (а.с.96-101, 102-106).

Крім того, відповідно до пунктів 3, 4 розділу II Порядку реалізованого арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України № 2831/5 від 29.09.2016 року (у редакції, чинній на момент проведення оспорюваних торгів) Виконавець у строк не пізніше п`яти робочих днів після ознайомлення із результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна готує проект заявки на реалізацію арештованого майна, який містить інформацію, передбачену абзацами третім - шістнадцятим пункту 2 цього розділу. Державний виконавець направляє заявку на реалізацію арештованого майна начальнику відділу державної виконавчої служби, якому він безпосередньо підпорядкований, для підписання та передачі Організатору. Заявка на реалізацію арештованого майна подається разом із такими документами (в електронній або паперовий формі): копія виконавчого документа, а в разі наявності зведеного виконавчого провадження - довідка виконавця щодо загальної кількості виконавчих документів та суми, що підлягає стягненню за ними; копія постанови про опис та арешт майна боржника, а у разі якщо опис та арешт майна проводили до набрання чинності Законом України від 02 червня 2016 року № 1404-VIII «Про виконавче провадження» - копія акта опису та арешту майна боржника; копії документів, що підтверджують вартість (оцінку) майна /повідомлення сторін про визначення вартості, майна, акт виконавця про визначення вартості майна або звіт суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання про оцінку майна, строк чинності якого відповідає вимогам частини шостої статті 57 Закону України «Про виконавче провадження»); у разі передачі на реалізацію нерухомого майна, право власності на яке або право користування яким мають діти, - копія дозволу органів опіки та піклування або відповідне рішення суду; копії документів, що підтверджують наявність (відсутність) чинних обтяжень майна. Не підлягає передачі на реалізацію майно, щодо якого наявний письмовий висновок експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зносу, пошкодженням або в разі, якщо витрати, пов`язані зі зверненням на таке майно стягнення, перевищують грошову суму, за яку воно може бути реалізовано. Начальник відділу державної виконавчої служби після отримання проекту заявки та документів щодо передачі майна на реалізацію у строк до трьох робочих днів перевіряє ці документи на відповідність вимогам законодавства, наявність відомостей про місце зберігання й демонстрації майна та у разі виявлення порушень визначає їх перелік та встановлює строк для усунення порушень, який становить не більше трьох робочих днів, а у разі, якщо відповідно до законодавства реалізація майна неможлива, документи щодо передачі майна на реалізацію повертаються державному виконавцю, який їх подав, із зазначенням визначених законодавством підстав, що унеможливлюють реалізацію майна. Приватний виконавець самостійно формує та перевіряє заявку та документи щодо передачі майна на реалізацію на відповідність вимогам законодавства та після встановлення відповідності документів таким вимогам підписує (за допомогою електронного цифрового підпису або власноруч у випадку, передбаченому пунктом 4 розділу І цього Порядку) заявку на реалізацію арештованого майна та надсилає її Організатору в електронному вигляді через особистий кабінет приватного виконавця для внесення інформації про проведення електронних торгів у Систему. У разі встановлення відповідності документів вимогам законодавства чи після приведення їх у відповідність до вимог законодавства начальник відділу державної виконавчої служби підписує (за допомогою електронного цифрового підпису або власноруч у випадку, передбаченому пунктом 4 розділу І цього Порядку) заявку на реалізацію арештованого майна та надсилає її Організатору разом, із документами, передбаченими абзацами четвертим - тринадцятим пункту 3 розділу II цього Порядку, в електронному вигляді через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби для внесення інформації про проведення електронних торгів у Систему.

Перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства Організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець).

Організатор перевіряє повноту заповнення заявки. У разі невідповідності, заявки вимогам, передбаченим пунктом 2 цього розділу, Організатор через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця) повідомляє начальника відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця) про необхідність усунення недоліків протягом трьох робочих днів.

Отже, державне підприємство СЕТАМ розміщує інформацію в системі електронних торгів на підставі заявки на реалізацію арештованого майна, наданої відповідним органом державної виконавчої служби. При цьому жодним нормативно-правовим актом України не передбачено обов`язку Організатора торгів перевіряти законність дій державного виконавця щодо передачі майна на реалізацію та достовірність інформації, зазначеної у заявці на реалізацію арештованого майна.

Крім того, у постанові від 02.05.2018 р. у справі № 910/10136/17 Верховний Суд дійшов висновку: "виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає у продажу майна, тобто у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання, за результатами їх проведення акта про проведення прилюдних торгів є оформленням договірних, відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, а відтак, є правочином.

Цей висновок узгоджується із нормами cт.ст. 650, 655 та ч. 4 cm. 656 ЦК України, що відносять до договорів купівлі-продажу процедуру прилюдних торгів.

Таким чином, відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі-продажу, а відтак така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, встановлених частинами 1 - 3 та 6 cт. 203 Цивільного кодексу України (ч. 1 cm. 215 ЦК України).

Разом із тим, оскільки за змістом ч. 1 cт. 215 Цивільного кодексу У-країни підставами недійсності укладеного за результатами прилюдних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто безпосередньо за результатами прилюдних торгів, то підставами для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством, правил проведення торгів.

Законом України "Про виконавче провадження" від 02.06.2016 № 1404-VIII встановлено загальні правові основи організації та діяльності державної виконавчої служби, її завдання та компетенцію, а також визначено учасників виконавчого провадження, закріплено їхні права та обов`язки, у тому числі право стягувачів і боржників та інших учасників виконавчого провадження, на оскарження дій (бездіяльності) державного виконавця та порядок цього оскарження..

Відповідно до ч. 1 cт. 61 Закону України "Про виконавче провадження", реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною.

Згідно з ч. 2 cт. 61 Закону України "Про виконавче провадження", порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України. Наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 затверджено Порядок реалізації арештованого майна (Порядок), яким визначено правила проведення прилюдних торгів.

Аналіз положень Закону України "Про виконавче провадження" від 02.06.2016 № 1404-VIII свідчить про те, що вони не встановлюють порядку та правил проведення прилюдних торгів, а лише закріплюють, як і стаття 650 Цивільного кодексу України, такий спосіб реалізації майна як його продаж на прилюдних торгах, і відсилають до інших нормативно-правових актів, якими повинен визначатися порядок проведення прилюдних торгів із реалізації арештованого майна.

Відповідно до наведених правових норм державний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення прилюдних торгів (у тому числі й оцінку майна), а самі прилюдні торги з реалізації нерухомого майна організовують і проводять спеціалізовані організації, з якими державною виконавчою службою укладається відповідний договір.

Таким чином, Верховний Суд погоджується із висновками судів попередніх інстанцій щодо того, що дії державного виконавця щодо визначення вартості майна боржника у виконавчому провадженні є підготовчими діями з метою проведення прилюдних торгів, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів та мають самостійний спосіб та строки оскарження, а відтак не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними, якщо їх не оскаржено та не визнано незаконними в зазначений спосіб".

Проаналізувавши вищезазначений правовий висновок Верховного Суду, суд приходить до висновку, що для визнання електронних торгів недійсними, які є правочином, в розумінні ст.ст. 203 та 215 Цивільного кодексу України, необхідно встановити порушення саме норм Порядку реалізації арештованого майна. Натомість, дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 24.10.2012 у справі №6-116цс12 та постановах Верховного Суду, зокрема, від 14.02.2018 у справі №490/5475/15.

Разом з тим, позивач обґрунтовує свої вимоги порушеннями, допущеними державним виконавцем. Однак дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними.

Позивач обгрунтовує свої вимоги тим, що винагорода Організатору електронних торгів не є частиною від ціни продажу, тому ОСОБА_2 повинна була перерахувати на рахунок продавця (виконавчої служби) ту суму, яку ним було запропоновано під час проведення електронних торгів квартири - 628 000,00 грн., однак останньою було сплачено 596 600,00 грн.

Однак відповідно до п. 1 розділу І Порядку, гарантійний внесок - грошова сума, що зарахована на рахунок організатора електронних торгів, яку за одним лотом сплачує учасник електронних торгів, крім випадків, передбачених цим Порядком, у розмірі 5%, виходячи зі стартової ціни лота, та є завдатком по сплаті винагороди організатору електронних торгів за надані ним послуги з реалізації майна.

Згідно із п. 2 розділу III Порядку розмір винагороди Організатору за організацію та проведення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) становить 5 % вартості реалізованого майна. У разі якщо майно реалізоване за ціною, вищою від стартової, Організатор здійснює перерахунок винагороди пропорційно до збільшення ціни майна та зазначає у протоколі електронних торгів суму винагороди, яку покупець повинен додатково сплатити, а також рахунок Організатора, на який необхідно сплатити ці кошти.

Відповідно до п. 1 розділу X Порядку на підставі копії протоколу переможець електронних торгів протягом десяти банківських днів з дня визначення його переможцем здійснює розрахунки за придбане на електронних торгах майно в такому порядку: зазначена в протоколі електронних торгів сума коштів, яка дорівнює різниці між ціною продажу придбаного лота і сумою винагороди Організатору за цим лотом, перераховується переможцем на рахунок відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця); сума гарантійного внеску, зарахованого на рахунок Організатора, визнається частиною оплати переможцем придбаного ним на електронних торгах майна і залишається Організатору в рахунок оплати наданих ним послуг з проведення електронних торгів; різниця між сумою гарантійного внеску та сумою винагороди Організатору перераховується переможцем на рахунок Організатора у разі, якщо майно реалізовано за ціною, вищою від стартової; у разі проведення електронних торгів у порядку, визначеному пунктом 1 розділу VII цього Порядку, сума винагороди Організатору перераховується переможцем на рахунок Організатора.

За п. 2 розділу X Порядку гарантійний внесок переможця електронних торгів зараховується до ціни продажу в рахунок сплати винагороди Організатору.

Таким чином, сума гарантійного внеску (30604,98 грн.) та додаткової винагороди Організатору (795,02 грн.) є частиною ціни продажу майна, тому відповідачем ОСОБА_2 було сплачено повну суму за придбання на оскаржуваних електронних торгах квартири, а саме: 596 600,00 грн. Позивач зазначає, що оскаржувані торги відбулися на підставі виконавчого листа, що частково не підлягає виконанню.

Так, постановою Апеляційного суду Харківської області від 12 квітня 2018 року заочне рішення Московського районного суду м. Харкова від 01 серпня 2013 року змінено в частині визначення загальної суми заборгованості за кредитним договором від 21.01.2008 року, зменшено її суму з 853 445,71 грн. до 788 781,97 грн., тобто на 64633,74 грн. (а.с.41-44).

На цій підставі постановою Апеляційного суду Харківської області від 02.08.2018 р. визнано виконавчий лист №643/7628/13-ц, виданий 11.08.2016 року Московським районним судом міста Харкова, таким, що не підлягає виконанню в частині солідарного стягнення з ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на користь ПАТ КБ Надра заборгованості за кредитним договором від 21.01.2008 року в розмірі 64633,74 грн. та стягнення з ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на користь ПАТ КБ Надра судового збору в сумі 260,83 грн. в рівних частках з кожного.

Таким чином, сума коштів, отримана стягувачем від продажу квартири на оскаржуваних торгах, не покрила у повному обсязі вказану вище заборгованість за кредитним договором навіть з урахуванням визнання виконавчого листа таким, що не підлягає виконанню в частині. Тому факт визнання виконавчого листа таким, що не підлягає виконанню в частині, жодним чином не впливає на дійсність оскаржуваних торгів.

До того ж, Верховний Суд України у своїй постанові від 13.04.2016 у справі № 6-2988цс15 приходить до правового висновку, що головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результати торгів, тобто не тільки недотримання норм закону під час проведення прилюдних торгів, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними.

Також, у постановах Верховного Суду України від 24.10.2012 у справі № 6-116цс12 та від 06.04.2016 у справі № 3-242гс16 викладений наступний правовий висновок: «..при вирішенні позову про визнання прилюдних торгів недійсними суду необхідно було встановити такі факти: чи мало місце порушення вимог Тимчасового положення та інших норм при проведенні прилюдних торгів; чи вплинули ці порушення на результати торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати торгів.»

Аналогічні висновки зроблені Верховним Судом у постанові від 13 березня 2018 року у справі № 911/494/17, де зазначено, що: Вирішуючи спір про визнання електронних торгів недійсними, необхідно встановити чи мало місце порушення вимог порядку та інших норм законодавства під час проведення електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних, торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів.

Враховуючи викладене, суд вважає, що позивачем не доведено належними та допустимими доказами, що: відбулося порушення вимог Порядку при проведенні електронних торгів; ці порушення вплинули на результати торгів; законні інтереси позивача порушені. Жодного порушення правил проведення електронних торгів, впливу таких порушень на результат торгів, а також порушення законних прав позивача такими порушеннями не доведене.

Враховуючи вищенаведене, суд вважає можливим у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Індустріальному та Немишлянському районах міста Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області, Державного підприємства «СЕТАМ», третя особа - ПАТ «Комерційний банк «Надра», в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Стрюкової І.О., про визнання недійсними електронних торгів та свідоцтва про право власності відмовити у повному обсязі за їх недоведеністю.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 81, 89, 141, 258, 259, 264-265, 268 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

В задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Індустріальному та Немишлянському районах міста Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області, Державного підприємства «СЕТАМ», третя особа - ПАТ «Комерційний банк «Надра», в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Стрюкової І.О., про визнання недійсними електронних торгів та свідоцтва про право власності відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом 30 днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Харченко А.М.