18.02.2020 Справа № 756/6510/14-ц
Унікальний №756/6510/14-ц
Провадження №2-зз/756/16/20
У Х В А Л А

18 лютого 2020 року Оболонський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Шевчука А.В.,

секретаря - Парфенчик К.В.,

за участі: представника заявника ОСОБА_1 - Демченко М.М. ,

заінтересованої особи - ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву адвоката Демченко Марини Михайлівни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову в цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про стягнення плати за договором надання юридичних послуг, -

В С Т А Н О В И В:

Заявник ОСОБА_1 через свого представника звернувся до суду із заявою про скасування заходів забезпечення цивільного позову. В обґрунтування своєї заяви зазначив наступне.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 13.05.2014 року у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про стягнення плати за договором надання юридичних послуг, накладено арешт на квартиру, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 10.03.2015 року позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про стягнення плати за договором надання юридичних послуг - залишено без розгляду.

Тому, заявник, посилаючись на ст. 158 ЦПК України, просить скасувати, вжиті вищезазначеною ухвалою заходи забезпечення позову у вигляді накладення арешту на квартиру.

Представник заявника у судовому засіданні заяву про скасування заходів забезпечення позову підтримав та просив задовольнити.

Заінтересована особа - ОСОБА_3 у судовому засіданні у задоволенні заяви просив відмовити.

Інші особи, які беруть участь у справі в судове засідання не з`явились, про день, час та місце розгляду заяви були повідомлені належним чином, причини неявки суду не повідомили.

Суд вважає можливим розглянути справу за відсутності вказаних осіб, оскільки їх неявка не перешкоджає розгляду заяви.

Відповідно до ч. 1 ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Дослідивши письмові докази по справі, матеріали, що додані до заяви, суд вважає, що у задоволенні заяви необхідно відмовити з огляду на наступне.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 13.05.2014 року у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про стягнення плати за договором надання юридичних послуг, накладено арешт на квартиру, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . (а.с.23).

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 10.03.2015 року позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про стягнення плати за договором надання юридичних послуг - залишено без розгляду (а.с.73).

Із п. 4 ч. 9 Постанови пленуму вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №5 від 03.06.2016 року вбачається, що заходи забезпечення позову можуть бути скасовані судом, який розглядає цивільну справу. При цьому із заявою про скасування заходів забезпечення позову може звернутись лише особа, щодо якої такі заходи забезпечення позову вжито, тобто сторона у справі чи третя особа, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору. Інша особа, яка вважає, що майно, на яке було накладено арешт у порядку забезпечення позову, належить їй, а не стороні у справі, може звернутись до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.

Згідно з ч. 7 ст. 158 ЦПК України у разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Відповідно до ч. 9, 10 ст. 158 ЦПК Україниу випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду.

Однак з матеріалів справи вбачається, що заявник ОСОБА_1 при винесенні ухвали про накладення арешту не був учасником справи, а відтак відповідно до ч. 1 ст. 158 ЦПК України суд не може за його клопотанням скасувати заходи забезпечення позову в порядку ч. 1 ст. 158 ЦПК України.

Частиною 1 ст. 19 ЦПК України встановлено, що суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Пункт 2 ч. 1 Постанови пленуму вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №5 від 03.06.2016 року передбачає, що спори про право цивільне, пов`язані з належністю майна, на яке накладено арешт, розглядаються в порядку цивільного судочинства у позовному провадженні, якщо однією зі сторін відповідного спору є фізична особа, крім випадків, коли розгляд таких справ відбувається за правилами іншого судочинства.

На підставі викладеного, керуючись ст. 19, 158 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви - відмовити.

Роз`яснити ОСОБА_1 право звернення з вимогами про зняття арешту в порядку позовного провадження в цивільному судочинстві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного суду через Оболонський районний суд м. Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на її апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу було подано протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: А.В. Шевчук