КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
№ апеляційного провадження: 22-ц/824/6756/2020
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 грудня 2020 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді - доповідача Слюсар Т.А.,

суддів: Волошиної В.М., Семенюк Т.А.,

за участю секретаря судового засідання Верес Ю.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою адвоката Щербини Артема Павловича в інтересах ОСОБА_1 на ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 03 березня 2020 року про призначення експертизи у складі судді Коренюк А.М.,

у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи: Служба у справах дітей Шевченківської районної у м. Києві державної адміністрації, Головне територіальне управління юстиції у м. Києві про поділ майна подружжя, -

В С Т А Н О В И В :

У липні 2017 року ОСОБА_2 звернулася у суд із позовом до ОСОБА_1 , треті особи: Служба у справах дітей Шевченківської районної у м. Києві державної адміністрації, Головне територіальне управління юстиції у м. Києві про поділ майна подружжя.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 03 березня 2020 року під час підготовчого судового засідання по справі призначено будівельно-технічну експертизу, на вирішення якої поставлено наступні питання: яка дійсна ринкова вартість квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 98,5 кв.м., станом на час проведення експертизи та яка дійсна ринкова вартість садового будинку, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , станом на час проведення експертизи.

В апеляційній скарзі адвокат Щербина А.П. в інтересах ОСОБА_1 , просить скасувати ухвалу районного суду про призначення по справі будівельно-технічної експертизи, як постановлену з істотним порушенням норм процесуального права.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначено, що в ході підготовчого судового засідання ніяких клопотань представник позивача не заявляв, жодних питань перед експертом не ставив, а саме питання щодо територіальної підсудності, вже було вирішено судом під час відкриття провадження по справі.

Також, послався на відсутність будь-яких клопотань від сторони позивача, а зазначення про це в оскаржуваній ухвалі прямо свідчить про невідповідність висновків, викладених у судовому рішенні суду, обставинам справи.

Крім того, зазначив, що районний суд, призначаючи судову будівельно-технічну експертизу у відсутність клопотання учасників справи, збирає докази, що стосуються предмета спору з власної ініціативи, без наявних на те підстав допомагає позивачу у вирішенні спору, проявляючи тим саме упереджене ставлення до сторони відповідача.

Відзив на апеляційну скаргу не надходив.

Відповідач та треті особи в судове засідання не з`явились, про день та час розгляду справи повідомлялися в установленому законом порядку (а.с. 26, 27 т. 2), у зв`язку з чим колегія суддів вважає за можливе проводити розгляд справи у їх відсутності, за правилами ч.2 ст. 372 ЦПК України.

Колегія суддів, вислухавши адвоката Вітер В.М. в інтересах ОСОБА_2 , який просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, обговоривши доводи апеляційної скарги, вважає її такою, що підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як убачається з матеріалів справи, ОСОБА_2 звернулася у суд із позовом, у якому просила: визнати спільною сумісною власністю подружжя ОСОБА_2 і ОСОБА_3 квартиру АДРЕСА_1 ; садовий будинок за адресою АДРЕСА_2 ; визнати за ОСОБА_2 право власності на Ѕ частину квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 98,5 кв.м. та визнати право власності на Ѕ частину садового будинку за адресою: АДРЕСА_2 .

Встановлено, що ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 05 грудня 2017 року відкрито провадження у справі (а.с.48 т. 1).

Приймаючи рішення про призначення по справі будівельно-технічної експертизи, районний суд вказав про необхідність визначення вартості майна, з метою перевірки дотримання по справі правил підсудності та виходив з того, що таке клопотання під час попереднього судового засідання було заявлено позивачем й надавши правову оцінку питанням, викладеним заявником, вважав за доцільне клопотання задовольнити.

Між тим, колегія суддів не погоджується з такими висновками суду першої інстанції.

Як зазначено у ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Досягнення завдань цивільного судочинства забезпечується, зокрема, за допомогою доказування - одного із основоположних елементів правосуддя.

Згідно ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Вказана норма передбачає, що суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, зокрема, роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Так, ст. 13 ЦПК Українивизначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Постановляючи ухвалу про призначення експертизи, суд першої інстанції порушив принцип диспозитивності цивільного судочинства, яким передбачено вільний вибір позивачем способу захисту та доказів, якими він буде підтверджувати свої позовні вимоги, а також припустився порушень принципу змагальності та рівності прав учасників розгляду справи щодо здійснення ними процесуальних прав та обов`язків.

Згідно статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до вимог ст. 116 ЦПК України, суд за заявою учасника справи або особи, яка може набути статусу позивача, має забезпечити докази, якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим. Способами забезпечення судом доказів є, зокрема, призначення експертизи.

Згідно статті 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

За наслідками відображених у протоколі судового засідання даних та прослуховування технічного запису судового засідання від 03.03.2020 року, встановлено, що участь у судовому засіданні позивач не приймав, будь-яких у зв`язку з цим клопотань до справи не долучав, не заявляв такого клопотання й представник позивача.

Відповідно до інформації, яка міститься на носії технічного запису, судом за власною ініціативою поставлено на обговорення питання про призначення по справі відповідної експертизи з обґрунтуванням необхідності її проведення уникненням можливого порушення правил підсудності.

Зазначені обставини дають підстав для висновків про постановлення районним судом оскаржуваної ухвали з порушеннями положень ст.ст. 12,13,76, 81, 116 ЦПК України.

Районний суд зобов`язаний забезпечити, організувати змагальний процес, створивши особам, які беруть участь у справі, всі умови для реалізації ними своїх процесуальних прав і виконання покладених на них процесуальних обов`язків.

У випадку необхідності, суд повинен роз`яснити учасникам справи наслідки вчинення або не вчинення ними процесуальних дій, сприяти в реалізації ними прав, передбачених положеннями процесуального законодавства.

При цьому, колегія суддів враховує також тривалість перебування спору в провадженні суду та того, що питання територіальної підсудності, у відсутність будь-яких клопотань чи заперечень, вирішено судом під час відкриття провадження у справі згідно ухвали районного суду від 05 грудня 2017 року.

З огляду на викладені обставини та матеріали справи, у їх сукупності, оскаржувана ухвала не може вважатися законною та обґрунтованою.

Ураховуючи, що судове рішення постановлено з істотним порушенням норм процесуального права, колегія суддів дійшла висновку про скасування ухвали Дарницького районного суду м. Києва від 03 березня 2020 року й направлення справи для продовження розгляду до того ж суду.

Керуючись ст. ст. 367, 374, 376, 382 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу адвоката Щербини Артема Павловича в інтересах ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 03 березня 2020 року про призначення будівельно-технічної експертизи у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи: Служба у справах дітей Шевченківської районної у м. Києві державної адміністрації, Головне територіальне управління юстиції у м. Києві про поділ майна подружжя - скасувати.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, проте може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом 30 днів з моменту складання повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 11 грудня 2020 року.

Суддя-доповідач:

Судді: