УХВАЛА

/про залишення позовної заяви без руху /

11 березня 2020 року суддя Солом`янського районного суду міста Києва Жовноватюк В.С., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Солом`янського районного відділу державної виконавчої служби м. Києва про зняття арешту з майна,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду із вищезазначеним позовом, в якому просить зняти арешт з усього нерухомого майна позивача, накладеного постановою відділу ДВС Солом`янського районного управління юстиції у м. Києві від 30.07.2009 про відкриття виконавчого провадження № 14176605.

Відповідно до положень п.п.4, 5 ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити конкретний зміст позовних вимог та виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно із ч.5 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Позовна заява ОСОБА_1 зазначеним вимогам закону не відповідає та підлягає залишенню без руху з огляду на наступне.

Так, позивач звертається до суду з позовною вимогою про зняття арешту з нерухомого майна. При цьому, не зазначає яке саме її майно перебуває під арештом , не надає суду жодних документів на підтвердження факту права власності на таке нерухоме майно.

Згідно постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 5, діючої в редакції від 03.06.2016 (далі- Постанова), позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно).

В матеріалах справи міститься лише Витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно , Державного реєстру іпотек , Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта від 25.10.2019 , який не дає суду підстав вважати , що на сьогоднішній день існує обтяження якогось нерухомого майна , що належить ОСОБА_1 .

Водночас , суд звертає увагу позивача на ч.2 ст. 30 ЦПК України, згідно якої позови про зняття арешту з майна пред`являються за місцезнаходженням цього майна або основної його частини.

Таким чином, оскільки позивачем не зазначено жодних характеризуючих ознак нерухомого майна, яке перебуває під арештом, то суд позбавлений можливості перевірити підсудність вказаної позовної заяви.

Також, щодо кола учасників справи слід зазначити наступне.

Відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках - особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби (п.2 Постанови).

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного та керуючись ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Солом`янського районного відділу державної виконавчої служби м. Києва про зняття арешту з майна, - залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання ухвали.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною та повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: В.С. Жовноватюк