233 Справа № 233/2745/20
У Х В А Л А

11 грудня 2020 року Костянтинівський міськрайонний суд Донецької області у складі:

головуючого судді Мартиненко В. С. ,

розглянувши у письмовому провадженні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якого діє ОСОБА_2 , до фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 про захист прав споживачів, -

В С Т А Н О В И В:

До Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області з вказаним позовом звернувся ОСОБА_1 , в інтересах якого діє ОСОБА_2 , в якому просив стягнути з відповідача матеріальну шкоду в розмірі 14826,91 грн, що складається з суми збитків з урахуванням індексу інфляції в розмірі 13776,95 грн, 3 % річних від суми зобов`язання/збитків в розмірі 225,80 грн та пені в розмірі 824,16 грн, моральну шкоду в розмірі 3000,00 грн в зв`язку з невиконанням нею договору № 8 від 20 вересня 2019 року з організації робіт по виготовленню та передачі у власність ПВХ конструкцій.

Ухвалою Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 11 червня 2020 року вказану позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомленням сторін.

Відповідач надав відзив, в якому позовні вимоги не визнав, посилаючись на те, що позивач безпідставно відмовився приймати виготовлені та доставлені у строк, передбачений договором, віконні конструкції, а спосіб захист, обраний позивачем, не відповідає чинному законодавству, посилання позивача на спричинення йому відповідачем моральної шкоди є необґрунтованим.

Позивач надав відповідь на відзив, в якому посилався на безпідставність заперечень, викладених у відзиві. Так, позивач вважає доведеним факт прострочення виконання зобов`язання відповідачем, невідповідність товару умовам договору, а також спричинення протиправними діями відповідача моральної шкоди позивачу.

Крім того, 09 листопада 2020 року позивачем подана заява про зміну предмету позову, а саме: позивач просив розірвати договір та визнати його недійсним в частині технічних креслень виготовляємих виробів. Просив поновити йому строк на подання заяви про зміну предмету позову, посилаючись на поважність причин такого пропуску, а саме на те, що про необхідність змінити предмету позову він дізнався із відзиву на позов, крім того, він є особою з інвалідністю, за віком знаходиться в групі ризику щодо захворіння на коронавірус, а його представник знаходилась у відпустці.

Згідно з ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Згідно із ч. 2 ст. 279 ЦПК України розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться.

Згідно із ч. 4 ст. 279 ЦПК України перше судове засідання у справі проводиться не пізніше тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі. За клопотанням сторони суд може відкласти розгляд справи з метою надання додаткового часу для подання відповіді на відзив та (або) заперечення, якщо вони не подані до першого судового засідання з поважних причин.

Відповідно до п. 3 розділу ХІІ «Перехідні положення» ЦПК України (в редакції чинній на час вчинення процесуальної дії) під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

Згідно з п. 2 розділу ІІ ЗУ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» процесуальні строки, які були продовжені, зокрема, відповідно до пункту 3 розділу XII "Прикінцеві положення" Цивільного процесуального кодексу України, в редакції Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" № 540-IX від 30 березня 2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом. Вказаний закон набрав чинності 17.07.2020 року, проте протягом 20-денного терміну клопотання про продовження процесуальних строків для зміни предмету позову позивач не надавав.

Враховуючи те, що заява про зміну предмету позову подана пізніше ніж за п`ять днів до початку розгляду справи по суті, суд дійшов висновку про те, що така заява подана позивачем з пропуском строку, встановленого законом.

Частиною 1 статті 127 ЦПК України передбачено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Проте позивачем не обґрунтовано та не надано відповідних доказів на підтвердження того, що неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

З урахуванням викладеного суд дійшов висновку про те, що заява позивача про поновлення процесуального строку на подання заяви про зміну предмету позову задоволенню не підлягає.

Відповідно до ч. 2 ст. 126 ЦПК України документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Враховуючи те, що вказану письмову заяву подано з порушенням строку, передбаченого ч. 3 ст. 49 ЦПК України, суд дійшов висновку про необхідність залишити заяву позивача без розгляду.

Керуючись ст.ст. 49, 126, 127, 260, 261, 279, 353, п.п. 15.5 розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України,-

У Х В А Л И В:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 , в інтересах якого діє Янинович Марина Миколаївна, про поновлення процесуального строку, встановленого законом, відмовити.

Заяву представника позивача ОСОБА_1 , в інтересах якого діє ОСОБА_2 , про зміну предмету позову залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Донецького апеляційного суду через Костянтинівський міськрайонний суд протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя