ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/9511/20 Справа № 212/4532/20 Суддя у 1-й інстанції - Колочко О. В. Суддя у 2-й інстанції - Зубакова В. П.
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

14 грудня 2020 року м.Кривий Ріг

Справа № 212/4532/20

Дніпровський апеляційний суд у складі судді Зубакової В.П., розглянувши матеріали апеляційної скарги позивача ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого діє адвокат Толстих Олександр Юрійович, на рішення Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 26 серпня 2020 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Криворізький залізорудний комбінат» про стягнення моральної шкоди, завданої внаслідок ушкодження здоров`я, -

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 26 серпня 2020 року частково задоволено позовні вимоги ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Криворізький залізорудний комбінат» про стягнення моральної шкоди, завданої внаслідок ушкодження здоров`я.

Стягнуто з Публічного акціонерного товариства «Криворізький залізорудний комбінат» на користь ОСОБА_1 моральну шкоду у розмірі 75 000,00 грн., без утримання податку з доходів фізичних осіб та інших обов`язкових платежів.

Вирішено питання про розподіл судових витрат (а.с. 53-57).

20 жовтня 2020 року позивач ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого діє адвокат Толстих О.Ю., звернувся до суду першої інстанції із заявою про видачу виконавчого листа у цивільній справі №212/4532/20 за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Криворізький залізорудний комбінат» про стягнення моральної шкоди, завдаої внаслідок ушкодження здоров`я (а.с. 61-63).

Відповідач Публічне акціонерне товариство «Криворізький залізорудний комбінат» оскаржив рішення Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 26 серпня 2020 року в апеляційному порядку та ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 19 листопада 2020 року відкрито апеляційне провадження по апеляційній скарзі відповідача Публічного акціонерного товариства «Криворізький залізорудний комбінат» на рішення Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 26 серпня 2020 року та справу призначено до розгляду на 13 січня 2021року, в порядку ч.13 ст. 7, ч.1 ст. 369 ЦПК України, без повідомлення учасників справи.

09 грудня 2020 року позивач ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого діє адвокат Толстих Олександр Юрійович, звернувся до суду із апеляційною скаргою на рішення Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 26 серпня 2020 року та просив поновити пропущений процесуальний строк на апеляційне оскарження цього судового рішення, посилаючись на те, що в Україні введено карантин та позивач ОСОБА_1 , з вересня 2020 року, турбуючись про своє здоров`я, переважно перебував удома та не покидав без нагальної потреби своє місце проживання, окрім того, у період з 28.10.2020 року по 10.11.2020 року, він перебував на лікуванні в Криворізькому ЦПМСД №2, тобто у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби та запровадженими заходами карантину на території України, не мав змоги своєчасно скористатись правом на апеляційне оскарження судового рішення.

Апеляційне провадження не може бути відкрито, оскільки, згідно ст. 357 ЦПК України, апеляційна скарга подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або, якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними, залишається без руху.

Згідно ч. 1 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно ч. 2 ст. 354 ЦПК України учасник справи, якому повне судове рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновленияй у разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПк України.

Згідно ч. 2 ст. 358 ЦПК України незалежно від поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у разі, якщо апеляційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, крім випадків: подання апеляційної скарги особою, не повідомленою про розгляд справи або незалученою до участі у ній, якщо суд ухвалив рішення про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки; пропуску строку на апеляційне оскарження внаслідок виникнення обставин неперборної сили.

Як вбачається з матеріалів справи, повне рішення Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 26 серпня 2020 року було складено 26 серпня 2020 року (а.с. 57, тобто тридцятиденний строк на подання апеляційної скарги на рішення суду закінчується 25 вересня 2020 року.

Апеляційну скаргу позивача ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого діє адвокат Толстих Олександр Юрійович, на рішення Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 26 серпня 2020 року подано до суду 09 грудня 2020 року, тобто з порушенням процесуального строку більш ніж на два місяці.

При цьому, клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку обґрунтоване тим, що в Україні введено карантин та позивач ОСОБА_1 , з вересня 2020 року, турбуючись про своє здоров`я, переважно перебував удома та не покидав без нагальної потреби своє місце проживання, окрім того, у період з 28.10.20202 року по 10.11.2020 року, він перебував на лікуванні в Криворізькому ЦПМСД №2, тобто у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби та запровадженими заходами карантину на території України, не мав змоги своєчасно скористатись правом на апеляційне оскарження судового рішення.

Проте, наведені у клопотанні підстави поновлення процесуального строку не можна вважати поважними.

Так, 17 липня 2020 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 18 червня 2020 року № 731-IX (далі - Закон № 731-IX), яким внесено зміни, в тому числі до ЦПК України.

Вказаним Законом законодавець по-іншому врегулював питання перебігу процесуальних строків під час дії карантину, які були продовжено на строк дії карантину Законом № 540-ІХ. Пункт 3 розділу VI «Прикінцеві положення» ЦПК України України викладено у такій редакції: «Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином».

Таким чином, для того щоб поновити строк апеляційного оскарження, заявнику потрібно подати заяву і вказати у ній поважну причину (пов`язану з карантинними обмеженнями), що спричинила пропуск такого строку. Прикладами таких поважних причин можуть бути, зокрема, неможливість складення процесуального документу у зв`язку з обов`язковою обсервацією особи, неможливо потрапити додому з іншої країни у зв`язку з обмеженнями міжнародного сполучення, заборона виходити з помешкання.

Позивач ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого діє адвокат Толстих О.Ю., посилаючись на неможливість подання апеляційної скарги у встановлений строк, викликаною існуванням обмежень, впровадженими у зв`язку з карантином, не наводить поважної причини, пов`язаної з карантинними обмеженнями, яка б перешкоджала вчиненню відповідної процесуальної дії.

При цьому, з матеріалів справи слідує, що 20 жовтня 2020 року позивач ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого діє адвокат Толстих О.Ю., звернувся до суду першої інстанції із заявою про видачу виконавчого листа у цивільній справі №212/4532/20 за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Криворізький залізорудний комбінат» про стягнення моральної шкоди, завдаої внаслідок ушкодження здоров`я (а.с. 61-63) й карантинні заходи не перешкоджали останньому вчинити відповідну процесуальну дію, та лише після отримання ухвали Дніпровського апеляційного суду від 19 листопада 2020 року, якою відкрито апеляційне провадження по апеляційній скарзі відповідача Публічного акціонерного товариства «Криворізький залізорудний комбінат» на рішення Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 26 серпня 2020 року та справу призначено до розгляду на 13 січня 2021року, в порядку ч.13 ст. 7, ч.1 ст. 369 ЦПК України, без повідомлення учасників справи (про що зазначено в апеляційні й скарзі), позивач виявив бажання теж оскаржити це рішення в апеляційному порядку, тому відсутні підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішеньня.

Необхідно наголосити й на тому, що безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Зазначена конвенційна норма зобов`язує щоб судові процедури були справедливі для обох сторін справи.

У рішенні від 29 жовтня 2015 року (заява №32053/13) у справі «Устименко проти України» Європейський суд з прав людини зазначив: «Суд повторює, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (рішення у справі «Рябих проти Росії» від 03 грудня 2003 року). Суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. Хоча саме національним судам, перш за все, належить виносити рішення про поновлення строку оскарження, їх свобода розсуду не є необмеженою. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків ( рішення у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року)».

У рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» Європейський суд з прав людини вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Отже, вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком осіб, які беруть участь у справі і безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

З огляду на викладене, зазначені заявником підстави пропущення процесуального строку на оскарження судового рішенння у конкретному випадку не можуть вважатися поважними, а тому йому необхідно навести інші підстави для поновлення строку та подати докази на підтвердження їх поважності.

Згідно ч. 3 ст. 357 ЦПК України, апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу (ч. 4 ст. 357 ЦПК України).

Враховуючи вищевикладене, подану апеляційну скаргу необхідно залишити без руху та надати апелянту строк для звернення до суду із вмотивованим клопотанням про поновлення пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження рішення суду, із наданням доказів поважності причин пропуску процесуального строку.

Керуючись ч. 3 ст. 357 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу позивача ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого діє адвокат Толстих Олександр Юрійович, на рішення Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 26 серпня 2020 рокузалишити без руху для звернення до апеляційного суду з заявою про поновлення пропущеного процесуального строку, для чого надати строк для усунення названих вище недоліків - десять днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

Попередити особу, яка подає апеляційну скаргу, що на випадок невиконання даної ухвали в названий строк або вказані нею підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовить у відкритті апеляційного провадження, і апеляційна скарга буде повернута.

Ухвала оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя: