Справа № 2-332/06
Провадження № 2-р/522/42/20
УХВАЛА

11 грудня 2020 року м. Одеса

Суддя Приморського районного суду міста Одеси Бондар В.Я., розглянувши заяву ОСОБА_1 про повідомлення щодо мотивів незастосування Бангалорських принципів в ухвалі суду від 27.11.2020 року, якою розглянуто заяву ОСОБА_1 про відвід судді Науменко Андрія Володимировича по справі за заявою ОСОБА_1 про відновлення частково втраченого судового провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Управління освіти та науки Одеської обласної державної адміністрації про поновлення на роботі, -

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою суду від 27.11.2020 року відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Науменко Андрія Володимировича по справі за заявою ОСОБА_1 про відновлення частково втраченого судового провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Управління освіти та науки Одеської обласної державної адміністрації про поновлення на роботі.

До суду 04.12.2020 року надійшла заява ОСОБА_1 , в якій просила повідомити про причини і мотиви незастосування Бангалорських принципів в ухвалі від 27.11.2020 року по даній справі.

Суд вказує, що заява не містить будь-яких посилань на норми ЦПК України, та в ній не зазначено в порядку якого процесуального питання вона подана, тому виходячи зі змісту тексту самої заяви, розцінює її як заяву про роз`яснення змісту ухвали суду від 27.11.2020 року, подану в порядку ст. 271 ЦПК України.

Вивчивши заяву ОСОБА_1 , дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст. 271 ЦПК України, за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання. Суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може викликати учасників справи, державного чи приватного виконавця в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розглядові заяви про роз`яснення рішення.

Відповідно до керівних роз`яснень п. 21 постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 18.12.2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» роз`яснення рішення суду можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 258 ЦПК України, судові рішення викладаються в формі ухвали або рішення, постанови, судового наказу.

Роз`яснення рішення - це більш повний і ясний виклад тих частин рішення, розуміння яких викликає труднощі, але не внесення змін у сутність рішення і не вирішення тих питань, що не були предметом судового розгляду.

Виходячи з цієї норми закону, роз`яснення рішення суду це уточнення, більш чітке і зрозуміле викладення справжнього його змісту.

Відповідно до ч. ч. 1, ст. 271 ЦПК України якщо рішення суду є незрозумілим для осіб, які брали участь у справі, або для державного виконавця, суд за їхньою заявою постановляє ухвалу, в якій роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його змісту.

Суд зазначає, що підставою для роз`яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність. Фактично роз`ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. При цьому суд, роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Тому процесуальна процедура роз`яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення.

Водночас, ясність судового рішення полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні змісту рішення. Недотримання цих вимог може ускладнити або взагалі унеможливити виконання постанови чи ухвали суду. Вимога логічності, зокрема, передбачає, що текст рішення має відображати причинно-наслідкові зв`язки у межах речення чи всього документу. Зокрема, мотивувальна частина рішення має відповідати його резолютивній частині.

Суд зазначає, що за загальними нормами права, роз`яснення судом ухваленого ним рішення здійснюється насамперед з метою усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення (наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду), що перешкоджає його належному виконанню. Зрозумілість рішення полягає в тому, що його резолютивна частина не припускає кілька варіантів тлумачення.

У заяві про роз`яснення рішення зазначається, що саме у рішенні є незрозумілим, в чому полягає незрозумілість рішення, які припускаються варіанти тлумачення рішення, як це впливає на його виконання. Роз`яснення інших частин рішення (крім резолютивної) не має правового значення, оскільки вони не мають обов`язкового характеру.

Враховуючи те, що відсутні чіткі критерії незрозумілості, суд вважає, що доцільним є роз`яснення судових рішень, зміст резолютивної частини яких сформульовано таким чином, що високою є ймовірність їх неправильного виконання.

Відтак, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення заяви ОСОБА_1 про роз`яснення ухвали суду від 27 листопада 2020 року у справі № 2-332/06

Суд вважає, що ухвала Приморського районного суду м. Одеси від 25 листопада 2020 року є зрозумілою з конкретним зазначенням встановлених обставин, посиланням на відповідні правові норми, що були застосовані до спірних правовідносин та чітким викладом резолютивної частини із зазначенням висновку суду по суті вимог, а тому суд дійшов висновку про відмову в задоволенні заяви про роз`яснення рішення суду.

Втім суд зазначає, що Бангалорські принципи поведінки суддів є міжнародним актом. Норми міжнародного права можуть застосовуватися безпосередньо (напряму) або шляхом імплементації в чинне законодавство. Вказані принципи відображені, зокрема, в Законі України «Про судоустрій і статус суддів», Цивільному процесуальному кодексі України. Тому, посилаючись на ЦПК України головуючий фактично враховує всі показники Бангалорських принципів поведінки суддів.

Керуючись ст. 271 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про повідомлення щодо мотивів незастосування Бангалорських принципів в ухвалі суду від 27.11.2020 року, якою розглянуто заяву ОСОБА_1 про відвід судді Науменко Андрія Володимировича по справі за заявою ОСОБА_1 про відновлення частково втраченого судового провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Управління освіти та науки Одеської обласної державної адміністрації про поновлення на роботі залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до апеляційного суду Одеської області через Приморський районний суд міста Одеси протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя: В.Я.Бондар