Номер провадження 2/754/5406/20
Справа №754/7433/20
РІШЕННЯ

Іменем України

26 листопада 2020 року м. Київ

Деснянський районний суд м. Києва в складі

головуючого судді Клочко І.В.,

за участю

секретаря судового засідання Шаманаєвої А.Д.

позивача ОСОБА_1

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Київської міської ради про визнання права власності, -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Київської міської ради про визнання права власності. Позовна заява мотивована тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його донька, ОСОБА_2 , про що виконавчим комітетом Калятинської селищної ради Броварського району Київської області видано свідоцтво про смерть, серія № НОМЕР_1 .

Після смерті його доньки відкрилась спадщина, яка складається, зокрема, із квартири АДРЕСА_1 .

У передбачений законом строк, він звернувся до Шостої київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття вищезазначеної спадщини. Проте отримав відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки зазначена квартира не зареєстрована у Державному реєстрі речових прав та реєстрових книгах бюро технічної інвентаризації за ОСОБА_3 .

Вказує, що квартира АДРЕСА_1 , належала на праві власності ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , спадкоємцем була донька ОСОБА_2 , яка фактично прийняла спадщину, проте не оформила свої спадкових прав.

Ураховуючи викладене, ОСОБА_1 , просив суд визнати на ним право власності у порядку спадкування на квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 74,5 кв. м, після смерті ОСОБА_2 .

Ухвалою судді Деснянського районного суду м. Києва Клочко І.В. від 26 червня 2020 року відкрито провадження у справі, постановлено здійснювати розгляд справи в порядку загального позовного провадження. Призначено підготовче засідання.

Ухвалою судді Деснянського районного суду м. Києва Клочко І.В. від 28 вересня 2020 року закрито підготовче судове засідання. Призначено справу до розгляду по суті.

Вислухавши пояснення позивача, судом встановлено наступне.

Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 24 травня 2004 року (справа №2-140/04), залишеною без змін ухвалою апеляційного суду м. Києва від 19 серпня 2004р., визнано за ОСОБА_5 право власності на 5/18 частин квартири АДРЕСА_1 . Переведено права і обов`язки покупця 13/18 частин квартири АДРЕСА_1 з ОСОБА_6 на ОСОБА_5 (а.с. 5-9).

Отже, спірна квартира належала на ОСОБА_4 , відповідно до вказаного рішення суду, однак відсуьтня державна реєстрація, відповідно до ст. 334 ЦК України.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , про що виконавчим комітетом Калятинської селищної ради Броварського району Київської області видано свідоцтво про смерть, серія № НОМЕР_1 (а. с. 4).

Із копії спадкової справи щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 вбачається, що до Шостої київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини звернувся ОСОБА_1 . Спадкове майно після померлої складається, зокрема, із квартири АДРЕСА_1 , що належала ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , спадкоємцем якої була її донька ОСОБА_2 , яка фактично прийняла спадщину, але не оформила своїх спадкових прав, що підтверджується довідкою Деснянської районної у м. Києві державної адміністрації відділом з питань реєстрації місця проживання від 05 березня 2019 року №102/30/630.

Постановою державного нотаріуса Шостої київської державної нотаріальної контори від 13 січня 2020 року відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру АДРЕСА_1 , у зв`язку з тим, що зазначена квартира не зареєстрована у Державному реєстрі речових прав та реєстрових книгах бюро технічної інвентаризації за ОСОБА_3 .

Аналізуючи встановлені по справі обставини в їх сукупності, суд вважає заявлені позовні вимоги підлягають задоволенню з таких підстав.

Згідно зі статтями 1216, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права і обов`язки, що належали спадкодавцю на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до статті 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Статтями 1217, 1223 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу (спадкоємці за законом першої-п`ятої черг). Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Відповідно до статті 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 ЦК України.

Статтею 1261 ЦК України передбачено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно з частиною третьою статті 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Частиною першою статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч.4 ст. 334 ЦК України, права на нерухоме майно, які підлягають державній реєстрації, виникають з дня такої реєстрації відповідно до закону.

Як встановлено із матеріалів справи, ОСОБА_2 до дня своєї смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 фактично прийняла спадщину після своєї матері ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , проте не встигла оформити.

Проаналізувавши та оцінивши зібрані по справі докази в світлі наведених правових норм, встановивши, що ОСОБА_7 є батьком спадкодавця ОСОБА_2 , який у встановленому законом порядку звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, а тому має право спадкувати спадщину, яка належить йому за законом, суд дійшов висновку про визнання за позивачем права власності на спадкове майно.

Керуючись статтями 1-18, 76, 77-81, 95, 141, 228, 229, 235, 241, 244, 245, 258, 259, 263-265, 268 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради про визнання права власності - задовольнити повністю.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на квартиру АДРЕСА_2 в порядку спадкування за законом.

Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного тексту рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя