Номер провадження 2/756/2883/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 березня 2020 року Оболонський районний суд м. Києва, в складі:

головуючого судді Белоконної І.В.,

за участі секретаря Нєдєлько Т.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бутько Мар`яна Володимирівна, про визнання права власності в порядку спадкування за законом, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач через свого представника звернулася до суду з позовом до відповідача про визнання за нею права власності на нерухоме спадкове майно в порядку спадкування, а саме на квартиру АДРЕСА_1 , житловою площею розміром 16,2 кв.м., загальною площею - 34,3 кв.м., власником якої був померлий ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .

У обґрунтуванні позовних вимог зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її чоловік ОСОБА_2 , який був власником спірної квартири. Позивач, як єдина спадкоємиця померлого, звернулася до приватного нотаріуса про прийняття спадщини, але у видачі свідоцтва про право власності їй було відмовлено у зв`язку з відсутністю оригіналів правовстановлюючих документів та державної реєстрації права власності на квартиру.

За вищевказаним позовом ухвалою суду від 14 січня 2020 року відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання.

03 березня 2020 року судом закрито підготовче судове засідання та призначено справу до судового розгляду.

Представник позивача позов підтримала та просила його задовольнити з підстав, викладених у позовній заяві.

Представник відповідача Київської міської ради в судове засідання не з`явився, про час та дату розгляду справи був повідомлений належним чином, надав відзив про розгляд справи без його участі та на розсуд суду.

Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, про час та дату розгляду справи був повідомлений належним чином, причини неявки в судове засідання не повідомив.

Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши письмові докази по справі, суд приходить до висновку, що позов необхідно задовольнити.

Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 (а.с.9).

Відповідно до свідоцтва про право власності на житло та інформаційної довідки КМ БТІ ОСОБА_2 є власником квартири АДРЕСА_1 .

Позивач ОСОБА_1 є дружиною померлого ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про шлюб та матеріалами спадкової справи № 01/2019.

Згідно ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Позивач 25.03.2019 звернулася до Одинадцятої київської державної нотаріальної контори про прийняття спадщини, але у видачі свідоцтва про право власності їй було відмовлено у зв`язку з відсутністю оригіналів правовстановлюючих документів та державної реєстрації права власності на квартиру.

З матеріалів спадкової справи № 01/2019 відносно майна померлого ОСОБА_2 вбачається, що позивач є її єдиною спадкоємицею.

Відповідно до Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ № 5 від 07.02.2014 якщо право власності спадкодавця не було зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, правовстановлюючими є документи, що підтверджують підставу для переходу права власності в порядку правонаступництва, а також документи спадкодавця, що підтверджують виникнення у нього права власності на нерухоме майно.

Згідно ч. 4 ст. 3 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» права на нерухоме майно, що виникли до набрання чинності цим Законом, визнаються дійсними у разі відсутності їх державної реєстрації, передбаченої цим Законом, за таких умов: якщо реєстрація прав була проведена відповідно до законодавства, що діяло на момент їх виникнення, або якщо на момент виникнення прав діяло законодавство, що не передбачало обов`язкової реєстрації таких прав.

Стаття 392 ЦК України визначає, що власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Відповідно до п. 37 Постанови Пленуму ВССУ «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» № 5 від 07.02.2014 зазначено, що з урахуванням положень частини першої статті 15 та статті 392 ЦК власник майна має право пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Повно та всебічно дослідивши обставини справи, оцінивши зібрані докази кожен окремо та у їх сукупності, на підставі вказаних норм закону, враховуючи, що позивач є єдиною спадкоємицею померлого ОСОБА_2 , до того ж у встановлений законодавством строк звернулася до нотаріальної контори про прийняття спадщини, однак у видачі свідоцтва про право власності їй було відмовлено у зв`язку з відсутністю оригіналів правовстановлюючих документівта державної реєстрації права власності на квартиру, з метою захисту прав спадкоємця суд вважає, що позовні вимоги обґрунтовані та законні, а тому їх необхідно задовольнити.

На підставі викладеного, ст. 1218, 1220, 1222, 1261, 1268, 1270 ЦК України, ст. 4-5, 12-13, 263-265, ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позов - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) право власності на квартиру АДРЕСА_1 , житловою площею розміром 16,2 кв.м., загальною площею - 34,3 кв.м., власником якої був померлий ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного суду через Оболонський районний суд м. Києва протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя,- І.В. Белоконна