КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

справа № 761/6693/18

провадження № 22-ц/824/6292/2020

10 березня 2020 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді Кирилюк Г. М., вирішуючи питання про поновлення строку на апеляційне оскарження та відкриття апеляційного провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Міністерства розвитку громад та територій України, Державного підприємства «Укркомунобслуговування», третя особа: директор Державного підприємства «Укркомунобслуговування» Ломовицький Богдан Григорович, про скасування наказу, поновлення на роботі, стягнення невиплаченої заробітної плати та середнього заробітку за час вимушеного прогулу, відшкодування моральної шкоди, за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - адвоката Семененка Євгена Миколайовича на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 23 жовтня 2019 року у складі судді Піхур О. В.,

встановив:

Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 23 жовтня 2019 року у задоволенні позову відмовлено.

На вказане рішення суду представник ОСОБА_2 - адвокат Семененко Є. М. 24.01.2020 року подав апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та ухвалити нове рішення про задоволення позову.

Також звернувся з заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження, посилаючись на те, що повний текст оскаржуваного рішення було виготовлено 19.12.2019 року та отримано апелянтом 24.12.2019 року.

Відповідно до ч. 1 ст.354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклики) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до ч. 2 ст. 354 ЦПК України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Як вбачається з матеріалів справи, повний текст рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 23 жовтня 2019 року було складено 19.12.2019 року.

24.12.2019 року представник позивача - ОСОБА_3 отримав копію повного тексту оскаржуваного рішення, що підтверджується розпискою про отримання судового рішення (а.с. 75, т.3 ).

З урахуванням викладеного є підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження.

Однак, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Відповідно до п.3 ч.4 ст.356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

До апеляційної скарги не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

За змістом приписів статей 94, 116, 117 Кодексу законів про працю України та статей 1, 2 Закону України від 24 березня 1995 року № 108/95-ВР «Про оплату праці» середній заробіток за час вимушеного прогулу за своєю правовою природою є спеціальним видом відповідальності роботодавця та не входить до структури заробітної плати.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 30 січня 2019 року по справі № 910/4518/16 дійшла висновку, що пільга щодо сплати судового збору, передбачена пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», згідно з якою від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні під час розгляду таких справ в усіх судових інстанціях.

З прохальної частини апеляційної скарги вбачається, що позивач оскаржує судове рішення не лише в частині вирішення вимог передбачених пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», а також і щодо вимог про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та відшкодування моральної шкоди.

Таким чином, позивач ОСОБА_4 не звільняється від сплати судового збору за подання апеляційної скарги в частині оскарження рішення суду щодо вимог про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та відшкодування моральної шкоди.

За правилом частини третьої статті 23 ЦК України моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Зі змісту положень пункту 3 частини третьої статті 175, пункту 1 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову визначається сумою грошових коштів, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

В даному випадку, позовна вимога про відшкодування моральної шкоди заявлена у грошовому вимірі, а відтак, є майновою вимогою.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 28 листопада 2018 року (справа № 761/11472/15-ц).

Відповідно до вимог п.п. 1.1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подачу фізичною особою позовної заяви майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Судовий збір, який підлягав сплаті позивачем за подачу позовної заяви щодо вимог про відшкодування моральної шкоди в розмірі 50 000 грн та про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу врозмірі 310 038,36 грн складав 3 600, 38 грн (360 038,36 грн х 1% : 100%).

Відповідно до підпункту 6 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» розмір судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Таким чином, судовий збір за подачу апеляційної скарги на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 23 жовтня 2019 року складає 5 400,57 грн (3 600, 38 грн х 150%:100%).

У зв`язку з цим апеляційна скарга підлягає залишенню без руху для усунення недоліків: сплати судового збору в розмірі 5 400, 57 грн за реквізитами: отримувач - УК у Солом.р-ні/Соломян. р-н, код отримувача (ЄДРПОУ)- 38050812, банк отримувача -Казначейство України (ЕАП), МФО банку - 899998, рахунок отримувача- UA0026010, код класифікації доходів бюджету- 22030101.

Документи, що підтверджують сплату судового збору, подаються до Київського апеляційного суду в оригіналі.

Згідно ч. 2 ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Стаття 185 ЦПК України передбачає, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Таким чином, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати апелянту строк для усунення виявлених судом недоліків.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 185, 356, 357 ЦПК України

ухвалив:

Поновити представнику ОСОБА_1 - адвокату Семененку Євгену Миколайовичу строк на апеляційне оскарження рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 23 жовтня 2019 року.

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Семененка Євгена Миколайовича на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 23 жовтня 2019 рокузалишити без руху.

Роз`яснити заявнику право в десятиденний строк з дня отримання копії даної ухвали усунути виявлені недоліки, надавши до суду апеляційної інстанції документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Попередити, що у разі, якщо недоліки апеляційної скарги не будуть усунені в строк, встановлений судом, апеляційна скарга вважатиметься неподаною і буде повернута особі, що її подала.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Г. М. Кирилюк