Справа № 305/1933/19
Провадження по справі №2/305/140/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.03.2020 Рахівський районний суд Закарпатської області

у складі: головуючої судді - Бліщ О.Б.

секретаря с/з - Вербещука В.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Рахів у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа без самостійних вимог на предмет спору Центр надання адміністративних послуг при Рахівській міській раді Закарпатської області про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 , діючи в інтересах ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до ОСОБА_3 , третя особа без самостійних вимог на предмет спору Центр надання адміністративних послуг при Рахівській міській раді Закарпатської області про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням.

Позовні вимоги мотивує тим, що їй на підставі договору купівлі-продажу квартири від 01.04.2013, який посвідчений державним нотаріусом Рахівської ДНК Кицка М.М., є власницею квартири АДРЕСА_1 . Проте, колишня власниця квартири ОСОБА_3 , до цього часу у ній зареєстрована. Вказує, що відповідачка вже більше 5 років, тобто з дня відчуження квартири, у ній не проживає та нею не користується. Договору житлового найму між позивачкою, як власницею квартири, та відповідачкою не укладалося. Проте відповідачка ОСОБА_3 знятися з реєстрації місця проживання у добровільному порядку відмовляється, а свою відмову нічим не аргументує. Позивачка вказує, що у зв`язку з наведеним порушення її право приватної власності на житло. Зазначає також, що відповідачка ОСОБА_3 не є членом сім`ї позивачки. З огляду на викладене просила задовольнити її позовні вимоги та визнати відповідачку ОСОБА_3 такою, що втратила право користування квартирою АДРЕСА_1 без згоди ОСОБА_3 .

Позивачка ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_2 у судове засідання не з`явилися, натомість остання подала до суду клопотання у якому просила розглянути справу за їх відсутності, позовні вимоги просять задовольнити.

Відповідачка ОСОБА_3 у судове засідання не з`явилася. Про час день та місце судового засідання повідомлялася шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті судової влади, про причини своєї неявки суд не повідомила. Клопотань про відкладення справи розглядом також не подала. Відзиву на день розгляду справи судом не надала.

Щодо можливості розгляду справи за відсутності відповідачки ОСОБА_3 суд зазначає наступне.

У відповідності до вимог ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Вимогами ст. 210 ЦПК України регламентовано, що суд має розпочати розгляд справи по суті не пізніше ніж через шістдесят днів з дня відкриття провадження у справі, а у випадку продовження строку підготовчого провадження - не пізніше наступного дня з дня закінчення такого строку. Суд розглядає справу по суті протягом тридцяти днів з дня початку розгляду справи по суті.

Окрім наведеного, у статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод проголошено право на справедливий судовий розгляд.

Із практики Європейського Суду з прав людини випливає, що судовий розгляд визнається справедливим за умови забезпечення рівного процесуального становища сторін, що беруть участь у спорі. Вимагається, щоб кожній із сторін була надана розумна можливість представляти свою справу у такий спосіб, що не ставить її в суттєво менш сприятливе становище порівняно з опонентом.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР передбачено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Дотримання процесуальних строків є складовою принципу юридичної визначеності, який є одним з фундаментальних аспектів верховенства права, на чому неодноразово наголошував у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини.

Оскільки провадження у даній справі відкрито на підставі ухвали від 03.12.2019, а підготовче засідання закрито на підставі ухвали суду від 10.02.2020, а тому, з метою дотримання розумних строків при розгляді справи, суд вважає за можливе провести судовий розгляд справи за відсутності відповідачки.

Так, у відповідності до вимог ч. 8 ст. 178 ЦПК України - у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Згідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання сторін, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Враховуючи, що відповідачами у встановлений законом строк відзив не подано, в матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд вважає можливим вирішити справу на підставі наявних у ній матеріалів.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши їх доказами, суд прийшов до наступного висновку.

Стаття 15 ЦК України передбачає, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Право власності позивачки, ОСОБА_4 , на квартиру АДРЕСА_1 , підтверджується договором купівлі-продажу квартири від 01.04.2013, який посвідчений державним нотаріусом Рахівської ДНК Кицка М.М.

Так, відповідно до ст. 41 Конституції України, та ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, Протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції, закріплено принцип непорушності права приватної власності, а саме право особи на безперешкодне користування, володіння і розпорядження своїм майном, право на власний розсуд вчиняти щодо свого майна будь-які угоди відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

Згідно з положеннями ст. 55 Конституції України права та свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів (ч. 1 ст. 4 ЦПК України). Кожна особа має право на захист свого цивільного права в разі його порушення, невизнання або оспорювання (ч. 1 ст. 15 ЦК України).

У відповідності до ст. 391 Цивільного кодексу України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

Як встановлено під час розгляду справи по суті, відповідачка ОСОБА_3 зареєстрована за адресою АДРЕСА_2 . Інші зареєстровані особи за вказаною адресою відсутні. Наведене підтверджується листом Рахівської міської ради від 30.09.2019 за № 1082.

Окрім цього, з акту від 03.10.2019, складеного депутатом Рахівської міської ради Грегірчаком П. М. у присутності свідків ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , вбачається, що ОСОБА_3 за вказаною адресою з 25.03.20013 не проживає.

Як регламентовано ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Закон України "Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні" в ч. 5 ст. 3 визначає, що місцем проживання є адміністративно-територіальна одиниця, на території якої особа проживає строком понад шість місяців на рік. При цьому, формальна наявність реєстрації місця проживання не є підставою для збереження права користування жилим приміщенням.

Частиною 1 ст. 383 ЦК України встановлено, що власник житла має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім`ї, інших осіб.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 405 ЦК України члени сім`ї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону. Житлове приміщення, яке вони мають право займати, визначається його власником.

З наведених норм вбачається, що, по-перше, саме власник визначає коло осіб, які будуть користуватися належним йому жилим приміщенням, а по-друге, право користуванням жилим приміщенням мають члени сім`ї власника житла, які проживають разом з ним. Член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.

Позивачка під час розгляду справи по суті довела, що з відповідачкою договору найму житла не укладала. Разом з тим, відповідачка ОСОБА_3 за місцем своєї реєстрації не проживає з березня 2013 року, що підтверджується долученими до позовної заяви доказами.

Врахувавши всі зазначені обставини суд вважає, що відповідачка втратила право на користування квартирою АДРЕСА_1 .

За таких обставин суд вважає такими, що ґрунтуються на законі вимоги позивачки про визнання ОСОБА_3 , особою, яка втратила право користування приміщенням квартири АДРЕСА_1 .

Оскільки у позовній заяві позивачем не ставилось питання щодо розподілу судових витрат, то суд вважає за необхідне залишити такі за позивачкою ОСОБА_1 .

Керуючись ст.ст. 12, 13, 76-81, 89, 141, 263-265, 273, 354, 355, п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням - задовольнити.

Визнати громадянку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_2 , особою, яка втратила право користування приміщеннями квартири, розташованої за адресою АДРЕСА_2 без її згоди.

Судові витрати залишити за позивачкою ОСОБА_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду або через Рахівський районний суд.

Головуюча: Бліщ О.Б.