У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"17" листопада 2020 р. м. Київ

Дніпровський районний суд м. Києва в складі: головуючого судді САВЛУК Т.В., за участі секретаря Бурячек О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в приміщенні Дніпровського районного суду міста Києва зауваження на дії головуючого в межах розгляду цивільної справи за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя,

в с т а н о в и в:

11 червня 2019 року Дніпровським районним судом міста Києва постановлено ухвалу про відкриття провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя, та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

15 липня 2019 року Дніпровським районним судом міста Києва постановлено ухвалу про продовження розгляду цивільної справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

06 серпня 2019 року представник відповідача - адвокат Комлєв С.В. подав до суду зустрічну позовну заяву від імені ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя.

09 серпня 2019 року Дніпровським районним судом міста Києва постановлено ухвалу про прийняття зустрічного позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя та його об`єднання з первісним позовом.

13 вересня 2019 року Дніпровським районним судом міста Києва постановлено ухвалу про розгляд цивільної справи за правилами загального позовного провадження та замінено засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

08 листопада Дніпровським районним судом міста Києва постановлено ухвалу про залишення без розгляду зустрічного позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя та його об`єднання з первісним позовом.

08 листопада 2019 року Дніпровським районним судом міста Києва ухвалене рішення про задоволення позову ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного сумісного майна подружжя.

В порядку поділу спільного сумісного майна подружжя, визнано за ОСОБА_2 право власності на Ѕ частину квартири АДРЕСА_1 .

В порядку поділу спільного сумісного майна подружжя, визнано за ОСОБА_1 право власності на Ѕ частину квартири АДРЕСА_1 .

07 вересня 2020 року Київським апеляційним судом винесено постанову про задоволення апеляційної скарги ОСОБА_3 . Ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 08 листопада 2019 року скасовано, справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду по суті.

Представник позивача по зустрічному позову - адвокат Комлєв С.В. в судовому засіданні висловив свої заперечення щодо дій головуючого під час керування ходом судового засідання, на думку представника, після винесення Київським апеляційним судом постанови від 07 вересня 2020 року, якою скасовано ухвали Дніпровського районного суду міста Києва від 08 листопада 2019 року, а цивільну справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду по суті, розгляд справи мав розпочатись з проведення підготовчого судового засідання, однак головуючим у справі наголошено, що після скасування ухвали суду про залишення зустрічного позову без розгляду судом першої інстанції вирішується питання про ухвалення додаткового рішення, що суперечить вимогам процесуального законодавства та вказівкам суду апеляційної інстанції.

Представник відповідача по зустрічному позову - адвокат Решнюк А.В. в судовому засіданні просив відхилити заперечення представника позивача на дії головуючого, вважає заперечення безпідставними та необґрунтованими.

Вислухавши думку учасників справи, надавши оцінку запереченням представника позивача по зустрічному позову на дії головуючого у справі, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст.34 Цивільного процесуального кодексу України цивільні справи у судах першої інстанції розглядаються одноособово суддею, який є головуючим і діє від імені суду, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

За змістом положень ч.1 ст. 214 Цивільного процесуального кодексу України при одноособовому розгляді справи суддя, який розглядає справу, є головуючим у судовому засіданні.

Головуючий відповідно до завдання цивільного судочинства керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності і порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками судового процесу їх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин справи, усуваючи із судового розгляду все, що не має істотного значення для вирішення справи (ч. 2 ст. 214 ЦПК).

Головуючий вживає необхідних заходів для забезпечення в судовому засіданні належного порядку (ч. 4 ст. 214 ЦПК).

Виходячи із загального обсягу повноважень визначених законом головуючий суддя спрямовує судовий розгляд на забезпечення повного, всебічного та обєктивного зясування обставин справи.

Як убачається з матеріалів цивільної справи, 08 листопада 2019 року Дніпровським районним судом міста Києва ухвалене рішення про задоволення позову ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного сумісного майна подружжя.

07 вересня 2020 року Київським апеляційним судом винесено постанову про задоволення апеляційної скарги ОСОБА_3 . Ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 08 листопада 2019 року скасовано, справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду по суті.

07 вересня 2020 року Київським апеляційним судом постановлено ухвалу про зупинення апеляційного провадження у цивільній справі до розгляду судом першої інстанції зустрічного позову ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя.

Відповідно до ч. 1 ст. 270 Цивільного процесуального кодексу України, суд, що ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо: стосовно певної позовної вимоги, з приводу якої сторони подавали докази і давали пояснення, не ухвалено рішення; суд, вирішивши питання про право, не зазначив точної грошової суми, присудженої до стягнення, або майно, яке підлягає передачі, або дії, що треба виконати; судом не вирішено питання про судові витрати; суд не допустив негайного виконання рішення у випадках, встановлених статтею 430 цього Кодексу.

Даний перелік підстав для ухвалення додаткового рішення є вичерпним.

Тобто, в будь-яких інших випадках, не передбачених зазначеною нормою Закону, суд не може прийняти додаткове судове рішення.

Відповідно до частини третьої статті 214 ЦПК України передбачено, що у разі виникнення заперечень у будь-кого з учасників справи, а також свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів щодо дій головуючого ці заперечення заносяться до протоколу судового засідання і про їх прийняття чи відхилення суд постановляє ухвалу.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що заперечення представника позивача по зустрічному позову - адвоката Комлєва С.В. на дії головуючого судді є безпідставними та відхиляються судом, оскільки позиція представника відносно початку розгляду цивільної справи, яка розглянута по суті з ухваленням судового рішення, зі стадії проведення підготовчого судового засідання суперечить нормам цивільно-процесуального законодавства, в той же час прийняття суддею відповідних процесуальних документів з приводу вчинення процесуальних дій під час розгляду цивільної справи можуть бути вирішенні у визначеному процесуальним законодавством порядку шляхом оскарження винесених судом процесуальних документів.

На підставі викладеного та керуючись статтями 34, 214, 293 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

п о с т а н о в и в:

Відхилити заперечення представника позивач за зустрічним позовом - адвоката Комлєва С.В. на дії головуючого, які оголошено в судовому засіданні 17 листопада 2020 року та внесені до журнала судового засідання.

Відповідно до положень ч.2 ст.353 Цивільного процесуального кодексу України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції, якщо, скаргу подано на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду. (п.4 ч. 5 ст. 357 ЦПК України)

С у д д я