БЕРЕЗАНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
№ провадження 2-п/356/4/20
Справа № 356/243/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.12.2020 Суддя Березанського міського суду Київської області розглянувши заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Березанського міського суду Київської області від 07 серпня 2020 року у цивільній справі за позовом ПАТ «Київобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення вартості необлікованої електричної енергії

в с т а н о в и в:

06.11.2020 ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення від 07 серпня 2020 року у цивільній справі за позовом ПАТ «Київобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення вартості необлікованої електричної енергії , разом з тим заявник зазначив , що звільнений від сплати судового збору відповідно до ч.3ст.22 ЗУ «Про захист прав споживачів».

Заочним рішенням Березанського міського суду Київської області від 07 серпня 2020 року у цивільній справі за позовом ПАТ «Київобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення вартості необлікованої електричної енергії, позовні вимоги задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПАТ «Київобленерго» вартість необлікованої електричної енергії.

Ухвалою Березанського міського суду від 09.11.2020 року заяву було залишене без руху. Судом встановлено, що заява подана без додержання вимог, викладених в ч. 6 ст. 285 ЦПК України, а саме: до заяви не додано документ, що підтверджує оплату судового збору.

04.12.2020 року відповідачем було направлено до суду клопотання відповідно до ухвали від 09.11.2020 року, де заявник посилається на ч.3 ст.22 ЗУ «Про захист прав споживачів» має бути звільнений від сплати судового збору.

Як визначено ч.ч.1,2 ст.284 ЦПК України, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Відповідно до ч. 6 ст. 285 ЦПК України, до заяви про перегляд заочного рішення додається документ про сплату судового збору.

Відповідно до ч. 8 ст. 285 ЦПК України до неналежно оформленої заяви про перегляд заочного рішення застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Відповідно до п.п. 1.4. п.1 ст. 2 Закону України «Про судовий збір» при подачі до суду заяви про перегляд заочного рішення сплачується судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 420,40 грн.

В своєму клопотанні заявник посилається на ч. 3 ст. 22 Закону України «Про захист прав споживачів» як на підставу для звільнення від сплати судового збору за звернення до суду з заявою про перегляд заочного рішення.

Відповідно до Закону України «Про захист прав споживачів», цей Закон регулює відносини між споживачами товарів, робіт і послуг та виробниками і продавцями товарів, виконавцями робіт і надавачами послуг різних форм власності, встановлює права споживачів, а також визначає механізм їх захисту та основи реалізації державної політики у сфері захисту прав споживачів.

Як вбачається із змісту заяви про перегляд заочного рішення, заявник не зазначає, яким способом, визначеним Законом України «Про захист прав споживачів», необхідно захистити його порушені права, як споживача. Крім того, предметом розгляду справи №356/243/20 є стягнення необлікованої електричної енергії, а не відносини у сфері захисту прав споживачів, що регулюється зазначеним вище законом.

Відповідно до ч. 3 ст. 22 Закону України «Про захист прав споживачів» споживачі звільняються від сплати судового збору при зверненні до суду з позовами , що пов`язані з порушенням їх прав.

Доводи заявника про те, що він звільнений від сплати судового збору за подання до суду заяви про перегляд заочного рішення, оскільки предметом позову у цій справі є захист прав споживача, є помилковими, з огляду на таке.

Так, заочним рішенням Березанського міського суду Київської області від 07.08.2020 року позовні вимоги ПАТ «Київобленерго» задоволено та стягнуто як з відповідача- ОСОБА_1 на користь ПАТ «Київобленерго» стягнення вартості необлікованої електричної енергії; вирішено питання щодо відшкодування судових витрат .

Відповідно до частини другої статті 27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушенням в електроенергетиці, зокрема, є крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку.

У зв`язку з тим, що даний спір виник через неналежне виконанням відповідачем правил користування електричною енергією, розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку, пошкодження приладу обліку, а позивачем є ПАТ «Київобленерго», відповідач не може бути звільнений від сплати судового збору відповідно до Закону України «Захист прав споживачів».

В рішенні Конституційного Суду України № 12-рп/2013 від 28 листопада 2013 року, яке є остаточним та обов`язковим до виконання на території України, зазначено, що перелік суб`єктів, які звільняються від сплати судового збору за подання позову, визначено у статті 5 Закону України «Про судовий збір» і цей перелік є вичерпним.

Оскільки спеціальним законом, який визначає підстави для звільнення від сплати судового збору та пільги щодо його сплати є Закон України «Про судовий збір», то саме цей Закон підлягає застосуванню.

Отже, оскільки статтею 5 Закону України «Про судовий збір» не передбачено звільнення споживачів від сплати судового збору, відсутні правові підстави для звільнення заявника від сплати судового збору за подання заяви про перегляд заочнго рішення , де він є відповідачем.

Відповідно до частини третьої 3 статті 22 Закону України «Про захист прав споживачів» споживачі звільняються від сплати судового збору за позовами, пов`язаними з порушенням їх прав.

Наведене свідчить про те, що пільги зі сплати судового збору на підставі частини третьої статті 22 Закону України «Про захист прав споживачів» мають виключно позивачі у справах про захист прав споживачів.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що ОСОБА_1 не може бути звільненим від сплати судового збору на підставі Закону України «Про захист прав споживача», а отже не звільнений від сплати судового збору із вищевказаних підстав.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Згідно статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику суду як джерело права. Так, у рішенні Європейського суду з прав людини «Креуз проти Польщі» (CASE OF KREUZ v. POLAND) (Заява N 28249/95) від 19.06.2001 року, суд констатував, що він ніколи не виключав можливості того, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Проте, у цьому ж рішенні суд також наголошує, що положення пункту 1 статті 6 про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах. Відповідно Суд постановляє, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду, яке є саме по собі таким, що суперечить пункту 1 статті 6 Конвенції (п. 60).

Враховуючи, що в обґрунтування доводів клопотання не зазначено обставин, визначених законом для звільнення від сплати судового збору, клопотання про звільнення від сплати суми судового збору задоволенню не підлягає.

Так, статтею 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено ставки судового збору: за подання заяви про перегляд заочного рішення фізичною особою судовий збір становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що на момент звернення до суду із заявою складає 420 грн. 40 коп.

Згідно статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

У зв`язку з викладеними обставинами, заява підлягає залишенню без руху, з наданням заявнику часу для усунення вказаних недоліків, а саме: надати до суду квитанцію про сплату судового збору в розмірі 420,40 грн. (Одержувач Березанська міська отг 22030101 код отримувача 36999805 №рахунку НОМЕР_1 ) або документи, які підтверджують право на звільнення від сплати судового збору; посилання на докази, якими відповідач обгрунтовує свої заперечення проти вимог позивача, клопотання про перегляд заочного рішення.

Якщо заявник, відповідно до ухвали суду, у встановлений строк виконає вимоги, визначені ст. 285 цього Кодексу, усуне недоліки та сплатить суму судового збору, заява вважається поданою в день первісного його подання до суду. Якщо заявник не усунув недоліки заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається йому, що встановлено положеннями ч. 3 ст. 185ЦПК України.

Керуючись Законом України «Про судовий збір», ст.ст.174-177,185,285,352,353 ЦПК України,

п о с т а н о в и в :

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору -відмовити.

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Березанського міського суду Київської області від 07 серпня 2020 року у цивільній справі за позовом ПАТ «Київобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення вартості необлікованої електричної енергії-залишити без руху.

Встановити строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків 10 днів з дня вручення копії ухвали.

Роз`яснити заявнику, що в разі не усунення недоліків позовної заяви у вказаний строк, заява вважається неподаною і повертається заявнику.

Ухвала окремо від рішення суду може бути оскаржена в апеляційному порядку лише щодо розміру судових витрат. В іншій частині заперечення на ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду через Березанський міський суд Київської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Учасник справи, якому повний текст ухвали суду не був вручений у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: Г. К. Голік