КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 363/4809/17 Головуючий у суді першої інстанції: Баличева М.Б.
№ апеляційного провадження: 22-ц/824/4661/2020 Доповідач у суді апеляційної інстанції: Волошина В.М.
У Х В А Л А

05 березня 2020 року Київський апеляційний суд в складі судді-доповідача Волошиної В.М., перевіривши матеріали справи за апеляційною скаргою Кілічави Тетяни Михайлівни - представника Державного підприємства «Вищедубечаньке лісове господарство» на рішення Вишгородського районного суду Київської області від 03 грудня 2019 року в справі за позовом Першого заступника прокурора Київської області в інтересах держави в особі Кабінету Міністрів України до Головного управління Держгеокадастру у Київській області, Вишгородської районної державної адміністрації Київської області, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: Державне підприємство «Вищедубечаньке лісове господарство», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів ОСОБА_7 про визнання недійсними рішень органу виконавчої влади та витребування земельних ділянок з чужого незаконного володіння,

в с т а н о в и в:

Рішенням Вишгородського районного суду Київської області від 03 грудня 2019 року в задоволенні уточнених позовних вимог Першого заступника прокурора Київської області в інтересах держави в особі Кабінету Міністрів України до Головного управління Держгеокадастру у Київській області, Вишгородської районної державної адміністрації Київської області, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: Державне підприємство «Вищедубечаньке лісове господарство», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів ОСОБА_7 про визнання недійсними рішень органу виконавчої влади та витребування земельних ділянок з чужого незаконного володіння відмовлено.

Не погоджуючись з ухваленим рішенням суду першої інстанції, представник третьої особи Державного підприємства «Вищедубечаньке лісове господарство» подав апеляційну скаргу.

Апеляційна скарга подана в межах строків апеляційного оскарження згідно з частиною 1 статті 354 ЦПК України.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 07 лютого 2020 року апеляційну скаргу Кілічави Тетяни Михайлівни - представника Державного підприємства «Вищедубечаньке лісове господарство» на рішення Вишгородського районного суду Київської області від 03 грудня 2019 року залишено без руху з підстав несплати судового збору за подання апеляційної скарги.

Встановлено, що відповідно до положень Закону України «Про судовий збір» ( в редакції Закону № 2147-VIII, яка діє з 15 грудня 2017 року) за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством; за подання до суду апеляційної і касаційної скарг на судові рішення, заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами, заяви про скасування рішення третейського суду, заяви про видачу виконавчого документа на примусове виконання рішення третейського суду та заяви про перегляд судових рішень Верховним Судом України; за видачу судами документів; у разі ухвалення судового рішення, передбаченого цим Законом справляється судовий збір. Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За подання позовної заяви, в якій об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру - частина 3 статті 6 Закону.

Підпунктом 6 пункту 1 частини другої статті 4 Закону визначено розмір ставки судового збору за подання апеляційної на рішення суду, а саме 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Із змісту позовної заяви вбачається, що позивачем об`єднано в одній позовній заяві вимоги як немайнового, так і майнового характеру.

При поданні позовної заяви у 2017 році позивачем сплачено 6 315,60 грн. судового збору.

Судом першої інстанції позов Першого заступника прокурора Київської області в інтересах держави в особі Кабінету Міністрів України вирішено щодо усіх заявлених вимог. Третьою особою рішення суду першої інстанції оскаржується у повному обсязі.

Отже, у відповідності до вимог підпункту 6 пункту 1 частини другої статті 4 Закону судовий збір за подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції повинен складати розмір 9 473,40 грн. із розрахунку (6 315,60 грн. х 150% ).

Однак, при подачі апеляційної скарги третьою особою не подано належних доказів сплати судового збору у встановленому розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

03 березня 2019 року на адресу апеляційного суду надійшло клопотання Кілічави Тетяни Михайлівни - представника Державного підприємства «Вищедубечаньке лісове господарство» про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Вишгородського районного суду Київської області від 03 грудня 2019 року. В обґрунтування доводів клопотання заявник посилається на ту обставину, що Державне підприємство «Вищедубечаньке лісове господарство» не має можливості в установлений строку сплати судовий збір в сумі 9 473,40 грн. із-за фінансового стану та наявності у даний період обов`язкових платежів із сплати заробітної плати та податків.

Вивчивши клопотання заявника, суд вважає, що воно не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Так, відповідно до статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Отже, порядок відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення або звільнення від сплати судового збору встановлюється законом.

Таким спеціальним законом є Закон України від 8 липня 2011 року № 3674-VІ «Про судовий збір» із змінами і доповненнями.

Згідно зі статтею 8 Закону враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Таким чином, відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення або звільнення від сплати судового збору є врахування одночасно як майнового стану сторони, так і наявність однієї із умов визначеної цією статтею, перелік яких є вичерпним.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК повинна навести підстави (умови) для застосування положень статті 8 Закону, а також подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

У поданому клопотанні заявник ДП «Вищедубечаньке лісове господарство» наводить доводи про незадовільне матеріальне становище, проте не надає докази на підтвердження того, що його майновий стан перешкоджає сплаті судового збору у розмірі 9 473,40 грн. та умови, за наявності яких суд може застосувати положення статті 8 Закону.

Враховуючи вищевикладене, правові підстави для задоволення клопотання ДП «Вищедубечаньке лісове господарство» як особи, яка подає апеляційну скаргу на рішення суду, про відстрочення сплати судового збору відсутні.

У відповідності до вимог статті 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

За таких обставин, суд відповідно до ч. 2 ст. 127 ЦПК України продовжує процесуальний строк для усунення недоліків апеляційної скарги.

З урахуванням наведеного, особі, яка подає апеляційну скаргу слід сплатити судовий збір у розмірі 9 473,40 грн. та надати суду апеляційної інстанції оригінал платіжного документу. Реквізити рахунку для сплати судового збору: Отримувач коштів - УК у Солом.р-ні/Соломян.р-н, код отримувача (код ЄДРПОУ) 38050812, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача UA0026010 , код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Відмова в задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги не позбавляє права заявника знову заявити клопотання з того самого питання, якщо при цьому немає зловживання процесуальними правами. Суд вправі при вирішенні повторного клопотання з урахуванням зміни обставин постановити іншу ухвалу по суті заявленого клопотання.

Керуючись ст.ст. 127, 357 ЦПК України суд,

у хв а л и в :

Продовжити процесуальний строк для усунення недоліків апеляційної скарги Кілічави Тетяни Михайлівни - представника Державного підприємства «Вищедубечаньке лісове господарство» на рішення Вишгородського районного суду Київської області від 03 грудня 2019 року.

У разі невиконання вимог ухвали протягом десяти днів з дня її отримання скарга буде вважатись неподаною та повернута апелянту.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач