Справа № 405/8942/19
УХВАЛА

"28" лютого 2020 р. Ленінський районний суд м. Кіровограда в складі:

головуючої судді Шевченко І.М.

з участю секретаря Фришко А.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницький заяву ОСОБА_1 про зустрічне забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , третя особа: Приватний нотаріус Кропивницького міського нотаріального округу Кіровоградської області Озерна О.П., ОСОБА_4 про визнання договору дарування недійсним та застосування наслідків його недійсності,-

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулася в суд із заявою про зустрічне забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , третя особа: Приватний нотаріус Кропивницького міського нотаріального округу Кіровоградської області Озерна О.П., ОСОБА_4 про визнання договору дарування недійсним та застосування наслідків його недійсності. Просить накласти арешт на однокімнатну квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 та на автомобіль Skoda Fabia, номерний знак: НОМЕР_1 , свідоцтво про реєстрацію: НОМЕР_2 , колір: бежевий, номер: VIN НОМЕР_3 , що належать ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на підставі права особистої власності.

Заяву мотивує тим, що в провадженні Ленінського районного суду м. Кіровограда знаходиться цивільна справа № 405/8942/19, провадження №2/405/1331/19 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , третя особа приватний нотаріус Кропивницького міського нотаріального округу Кіровоградської області Озерна О.П., ОСОБА_4 про визнання договору дарування недійсним та застосування наслідку його недійсності.

На думку заявника, позовні вимоги ОСОБА_2 обґрунтовує тим, що даний правочин ОСОБА_1 вчинила фіктивно, з метою уникнення фінансової відповідальності перед нею, яка виникла в результаті боргу за договором позики (розпискою), укладеним між ОСОБА_1 та позикодавцем ОСОБА_5 , померлим ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Також, в Ленінському районному суді м. Кіровограда розглядається інша цивільна справа №405/7367/19, провадження №2/405/1041/19 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення коштів за договором позики, де позивач вимагає стягнути з неї документально не підтверджені, надумані суми коштів, боргу яких на момент звернення до суду не існує. Вказує, що ніколи не перебувала і не перебуває з позивачем ОСОБА_2 у будь-яких договірних відносинах, кошти у неї не позичала, гроші із рук в руки в позику від неї не отримувала, а тому нічого позивачу не заборгувала. У її померлого батька позичала кошти, значну частину яких повернула позикодавцю, а залишок позики з відсотками - передала позивачем за належністю (для спадкоємців) з великим надлишком.

Позивач не надала суду жодних документально підтверджених доказів та не довела своє матеріальне та процесуальне правонаступництво після смерті позикодавця ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , на думку, ОСОБА_1 , факти, викладені в позовній заяві, не відповідають дійсним обставинам справи, є необґрунтованими та безпідставними.

Крім цього вказує, що після смерті позикодавця позивач спадщину не прийняла, відмовилась, подавши нотаріусу заяву про відмову від прийняття спадщини, а тому прав вимоги на кошти позики не набула, так як не отримала свідоцтва про право на спадщину в нотаріуса, але позивач ОСОБА_2 ігнорує все і продовжує свої судові тяжби, уникаючи позасудового врегулювання питання.

Зазначає, що її будинок перебуває у продажі більше 2-х років і про це добре відомо позивачці, але чомусь вона раніше з даним позовом в суд не зверталася.

Для забезпечення позову позивачем накладено арешт на будинок АДРЕСА_2 , що раніше перебував у її особистій власності.

Відчуження будинку відбулося не з метою уникнути фінансової відповідальності, бо такої не існує, крім того, таке нічим не доведено. Насправді, переоформлення будинку було рішенням батьків щодо своєї дитини виваженим, обдуманим, викликаним раптовими смертельними хворобами обох батьків, волевиявлення сторін, правочин спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним, тобто, яких однаково бажали обидві сторони. Дочці передано всі документи, ключі, технічні документації, тощо. На момент укладення договору не знала про наявність ухвали про арешт майна, на той час заборони не існувало в реєстрах, тому ніщо не заважало вчинити даний правочин. Ніякого умислу приховування майна не було, оскільки ніякої заборгованості перед позивачем не існує.

На нотаріальне посвідчення даного правочину та підготовку до відчуження було витрачено значну суму коштів. А в результаті його визнання судом недійсним - сторонам буде спричинено значний матеріальний та моральний збиток, ризик понести значні витрати окрім уже понесених.

Дане домоволодіння необґрунтовано перебуває під арештом понад 4 місяці, чим спричиняє сім`ї певні незручності, порушує конституційні права та чинить перешкоди у вільному користуванні та розпорядженні власним майном на свій розсуд, створює ризики відповідачам, матеріальну та моральну шкоду.

В зв"язку з чим вона змушена звернутися до суду з даною заявою про застосування зустрічного забезпечення, так як вважає, що позивач через своє скрутне матеріальне становище не зможе відшкодувати спричинені відповідачам збитки у разі відмови у позові, які нею оцінюються в розмірі 2 500 000 грн.

Суд, дослідивши письмові матеріали справи вважає, що заява про зустрічне забезпечення не підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до вимог ст. 154 ЦПК України, суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.

Суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо:

1) позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або

2) суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом:

1) надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів;

2) вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову.

Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

Питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову. Якщо клопотання про зустрічне забезпечення подане після застосування судом заходів забезпечення позову, питання зустрічного забезпечення вирішується судом протягом десяти днів після подання такого клопотання. Копія ухвали про зустрічне забезпечення направляється учасникам справи не пізніше наступного дня після її постановлення.

В ухвалі про забезпечення позову або про зустрічне забезпечення зазначаються розмір зустрічного забезпечення або інші дії, що повинен вчинити заявник у порядку зустрічного забезпечення.

Строк надання зустрічного забезпечення визначається судом та не може перевищувати десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову або ухвали про зустрічне забезпечення, якщо інше не випливає зі змісту заходів зустрічного забезпечення.

Особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову із застосуванням зустрічного забезпечення, протягом визначеного судом строку має надати суду документи, що підтверджують надання зустрічного забезпечення.

Якщо особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову, не виконує вимоги суду щодо зустрічного забезпечення у визначений судом строк, суд скасовує ухвалу про забезпечення позову та про зустрічне забезпечення.

Ухвала про зустрічне забезпечення може бути оскаржена разом із ухвалою про забезпечення позову або окремо.

Враховуючи предмет та підстави даного позову, відсутність доказів завдання відповідачу збитків внаслідок вжиття заходів забезпечення позову відносно спірного нерухомого майна, будинку за адресою: АДРЕСА_2 , а також те, що заявником не надано належних та допустимих доказів на підтвердження викладених у заяві обставин, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні заяви відповідача про застосування заходів зустрічного забезпечення.

Керуючись ст.ст.149 - 155,157,353,354 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про зустрічне забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , третя особа: Приватний нотаріус Кропивницького міського нотаріального округу Кіровоградської області Озерна О.П., ОСОБА_4 про визнання договору дарування недійсним та застосування наслідків його недійсності - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня проголошення ухвали.

Суддя Ленінського

районного суду

м. Кіровограда І. М. Шевченко