Справа 237/6608/18
Номер провадження 2/237/114/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

20.02.20 року м. Курахове Мар`їнський районний суд Донецької області у складі:

Головуючого судді Сенаторова В.А.

при секретарі Лахно Т.Г.,

за участю прокурора Федоренка А.,

розглянувши у судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовною заявою заступника керівника Волноваської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Курахівської міської ради до ОСОБА_1 про відшкодування збитків, заподіяних водним живим ресурсам, -

ВСТАНОВИВ:

Керівник Волноваської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Курахівської міської ради звернувся до Мар`їнського районного суду Донецької області з позовом до ОСОБА_1 про відшкодування збитків, заподіяних водним ресурсам в порядку ст. 131-1 Конституції України, ст. 56 ЦПК України, ст. 23 Закону України "Про прокуратуру". В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив наступне. Волноваською місцевою прокуратурою систематично вивчаються судові рішення у справах про адміністративні правопорушення з метою встановлення підстав для представництва інтересів держави в суді. В ході такого вивчення Волноваською місцевою прокуратурою було з`ясовано, що постановою Мар`їнського районного суду Донецької області у справі № 237/4317/18 від 25 жовтня 2018 року притягнуто до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.4 ст. 85 КУпАП. ОСОБА_1 на території Курахівської міської ради 18 серпня 2018 року у період заборони здійснював вилов раків. На момент затримання у ОСОБА_1 виявлено раків у кількості 468 штук загальною вагою 14 кг. Своїми діями ОСОБА_1 порушив п. 4.5 «Правил любительського і спортивного рибальства», затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України від 15.02.1999 №19, ст. 63 Закону України «Про тваринний світ». Згідно із розрахунком матеріального збитку до протоколу № 001412, складеного головним державним інспектором Управління охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства в Донецькій області ОСОБА_2 , на підставі Постанови Кабінету Міністрів України № 1209 від 21.11.2011 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів», ОСОБА_1 своїми діями заподіяв шкоду в розмірі 11169 гривня 00 копійок (копія розрахунку додається). Постанова суду у справі № 237/4317/18 набрала чинності 05 листопада 2018 року, однак, судом при розгляді протоколу про адміністративне правопорушення питання щодо відшкодування шкоди, завданої відповідачем рибному господарству України, не вирішено. На цей час збитки добровільно не відшкодовано.

Ухвалою суду від 17.01.2019 року було відкрито спрощене позовне провадження по справі.

Прокурор у судовому засіданні підтримав позовні вимоги в повному обсязі.

Представник Курахівської міської ради у судове засідання не з`явився, надіслав на адресу суду заяву про розгляд справи без їх участі, проти позовних вимог не заперечує.

Відповідач у судове засідання не прибув, про час, дату та місце проведення судового засідання повідомлений у встановлений законом порядку, причини неявки суду не повідомив. Відзив на позов від відповідача до Мар`їнського районного суду Донецької області не надійшов, про відкриття спрощеного позовного провадження по справі був належним чином повідомлений, заперечень на позов не подав.

У відповідності до вимог ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин, відповідач не подав відзив, позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Суд, всебічно, об`єктивно, повно та безпосередньо у судовому засіданні заслухавши появснення сторін, свідків, дослідивши наявні у справі докази, оцінюючи ці докази з огляду на їх належність, допустимість, достовірність, кожного окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наданих доказів у їх сукупності, приходить до наступних висновків.

Постановою Мар`їнського районного суду Донецької області від 25.10.2018 року визнано винним та притягнуто до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.4 ст. 85 КУпАП, і накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 340 (триста сорок) гривень без конфіскації знарядь і засобів вчинення правопорушення, які є приватною власністю порушника та незаконно добутих водних живих ресурсів.

Згідно із розрахунком матеріального збитку до протоколу № 001412, складеного головним державним інспектором Управління охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства в Донецькій області ОСОБА_2 , на підставі Постанови Кабінету Міністрів України № 1209 від 21.11.2011 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів», ОСОБА_1 своїми діями заподіяв шкоду в розмірі 11169 гривень 00 копійок.

Згідно з ч. 6 ст. 82 ЦПК України, постанова суду у справі про адміністративне правопорушення є обов`язковою для суду, що розглядає справу про цивільно-правові наслідки дій особи, стосовно якої ухвалено постанову суду, з питань, чи мали місце ці дії та чи вчинені вони цією особою.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 40 КУпАП, питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, вирішується в порядку цивільного судочинства.

Таким чином, на виконання приписів ч. 3 ст. 40 КУпАП судом при розгляді справи про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 питання щодо відшкодування ним шкоди, завданої рибному господарству України не вирішено.

Згідно з ч.ч. 4, 5 ст. 68, ч. 1 ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Відповідно до ст.20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» - шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності.

При цьому, у пункті 3.15.1 Правил любительського і спортивного рибальства зазначено, що забороняється лов водних живих ресурсів із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм.

Статтею 13 Конституції України передбачено, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної і морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах визначених цією Конституцією.

Відповідно до вимог ст. 15 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» до повноважень і компетенції місцевих рад у галузі охорони навколишнього природного середовища відноситься забезпечення реалізації екологічної політики України, здійснення контролю за додержанням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

Згідно зі ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», для фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища утворюються фонди охорони навколишнього природного середовища. Ці фонди утворюються у складі відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди за рахунок, у тому числі, грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Ці кошти направляються на охорону та відтворення об`єктів тваринного світу згідно з постановою Кабінету Міністрів України №1147 від 17.09.1996.

Відповідно до ст. 3 ЗУ «Про тваринний світ» об`єкти тваринного світу є дикі тварини - хордові, в тому числі хребетні (ссавці, птахи, плазуни, земноводні, риби та інші) і безхребетні (членистоногі, молюски, голкошкірі та інші) в усьому їх видовому і популярному різноманітті та на всіх стадіях розвитку (ембріони, яйця, лялечки тощо), які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи неволі.

Відповідно до ст. 10 ЗУ «Про тваринний світ» зазначено, що громадяни зобов`язані охороняти тваринний світ і середовище перебування диких тварин, сприяти відтворенню відновлювальних об`єктів тваринного світу, використовувати об`єкти тваринного світу відповідно до закону, відшкодовувати шкоду заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу.

Відповідно до ст.63 Закону України «Про тваринний світ» громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, в порядку та розмірах, встановлених законодавством.

Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

За таких обставин, суд вважає позовні вимоги заступника керівника Волноваської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Курахівської міської ради до ОСОБА_1 про відшкодування збитків, заподіяних водним ресурсам є законними та обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності зараховується до спеціального фонду в складі місцевого бюджету, тобто до місцевого природоохоронного фонду за місцем нанесення шкоди довкіллю.

Враховуючи те, що незаконний вилов раків здійснювався на водоймі, що розташований на території Курахівської міської ради, кошти, на відшкодування завданих збитків слід стягнути на рахунок бюджету Курахівської міської ради.

За таких обставин з відповідача, враховуючи «Такси для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів», затверджених постановою Кабінету Міністрів України за №1209 від 21 листопада 2011 року, підлягає стягненню шкода в розмірі 6069 гривень, заподіяна незаконним добуванням (збиранням) цінних видів водних біоресурсів.

Судові витрати необхідно стягнути з відповідача на користь позивача у відповідності зі ст. 141 ЦПК України у розмірі 1762 гривні.

На підставі викладеного, ст.ст. 69, 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст.63 Закону України «Про тваринний світ», ст. 1166 ЦК України, керуючись ст.ст.12, 81, 141, 259, 263-265, 280 ЦПК України, суд-

ВИРІШИВ:

Позов заступника керівника Волноваської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Курахівської міської ради до ОСОБА_1 про відшкодування збитків, заподіяних водним живим ресурсам - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь Курахівської міської ради Донецької області шкоду завдану внаслідок незаконного вилову раків в сумі 11169 гривень 00 копійок, перерахувавши їх на рахунок бюджету Курахівської міської ради Донецької області (розрахунковий рахунок № 5296, Держказначейська служба України в Донецькій області/24062100 (грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, внаслідок господарської та іншої діяльності) МФО 899998, ОКПО - 38028736).

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , судовий збір на користь прокуратури Донецької області (ідентифікаційний код юридичної особи 25707002, юридична адреса: вул. Університетська, 6, м. Маріуполь, Донецька область, 87500, розрахунковий рахунок № 6251, Держказначейська служба України, МФО - 820172, отримувач - прокуратура Донецької області) у розмірі 1762,00 (одна тисяча сімсот шістдесят дві) гривні.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження,якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя В.А. Сенаторов