Справа №549/28/20
Провадження №2/549/42/20
УХВАЛА

04 березня 2020 року Чорнухинський районний суд Полтавської області

у складі: головуючого судді Крєпкого С.І.

за участю: секретаря судового засідання Бибик О.В.

позивача - ОСОБА_1

представника позивача ОСОБА_2

розглянувши у підготовчому засіданні в смт.Чорнухи цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя, визнання права власності на Ѕ частину майна, поділ майна,

встановив:

23 січня 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 , в якому просить:

- визнати сумісною власністю подружжя житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, розташованого в АДРЕСА_1 та інше спільне майно,

-визнати право власності на Ѕ частину житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, розташованого в АДРЕСА_1 та здійснити поділ рухомого майна.

Вимоги обгрунтовані тим, що шлюб з відповідачем 03.07.2018 розірвано, згоди щодо порядку користування спільно набутим майном між ними не досягнуто, відповідач вважає себе єдиним власником майна, що набуте за час шлюбу, тому з метою захисту своїх майнових прав позивач змушений звернутися до суду.

Ухвалою Чорнухинського районного суду від 30.01.2020 у справі за вказаним позовом відкрито провадження, її розгляд постановлено проводити у порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання.

У визначений судом строк представником відповідача ОСОБА_4 до суду подано зустрічну позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя з клопотанням про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення у справі.

Позивач та його представник щодо задоволення клопотання про відстрочення сплати судового збору заперечували, оскільки ОСОБА_3 не надано доказів її майнового стану.

Крім того зазначили, що повнолітній син сторін є особою з інвалідністю, працює продавцем у м.Києві.

Представник відповідача та відповідач в підготовче засідання не з`явилися, направили заяву про проведення засідання за їх відсутності, проти первісного позову заперечують, зустрічний позов підтримують, проти об`єднання справ не заперечують.

Зустрічна позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення виявлених недоліків зважаючи на таке.

Згідно з ч.ч. 1-2 ст.194 ЦПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу.

До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Ознайомившись із зустрічною позовною заявою, суд приходить до висновку, що вона не відповідає вимогам, визначеним ст.ст.175, 177 ЦПК України.

Так, відповідно до п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Разом з тим в порушення вказаних приписів зустрічна позовна заява не містить зазначення ціни позову.

Крім того, згідно з ч.2 ст.133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно з ч.4 ст.177 ЦПК до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судовогозбору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч.2 ст. 9 Закону України «Про судовий збір» суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Згідно з ч.6 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання зустрічних позовних заяв, а також заяв про вступ у справу третіх осіб із самостійними позовними вимогами судовий збір справляється на загальних підставах.

За приписами ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до п.1.1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру ставка судового збору встановлюється у розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (840,80 грн) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб

За загальними правилами цивільного судочинства судовий збір належить до судових витрат, які несуть суди усіх рівнів.

При цьому судовий збір як складова судових витрат виконує компенсаційну, превентивну і соціальну функції.

Обов`язок осіб, які звертаються до суду, сплачувати судовий збір - це процесуальний обов`язок, визначений нормами процесуального права.

ОСОБА_3 судовий збір за подання зустрічної позовної заяви не сплачено.

Посилаючись на норми ст.136 ЦПК України, ст.8 Закону України "Про судовий збір", представник позивача за зустрічним позовом просить відстрочити сплату судового збору до ухвалення судового рішення у зв`язку з тим, що ОСОБА_3 не працює, є малозабезпеченою особою, яка допомагає сину особі з інвалідністю.

Відповідно до ч.1 ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Частиною першою статті 8 Закону України "Про судовий збір" визначено випадки коли суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1)якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2)позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Згідно з ч.2 ст.8 Закону України "Про судовий збір" суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Звертаючись до суду з клопотанням про звільнення від сплати судового збору, ОСОБА_3 доказів свого майнового стану не надала.

Копія довідки до акту огляду медико-соціальною експертною комісією від 24.12.2019 щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про наявність групи інвалідності, є підтвердженням його статусу, а не майнового стану.

Таким чином, враховуючи також те, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом, суд дійшов висновку, що підстави для задоволення клопотання та відстрочення ОСОБА_3 сплати судового збору відсутні, а безпідставне відстрочення сплати судового збору є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливих судових процедур і рівності учасників судового процесу перед законом.

З огляду на викладене суд позбавлений змоги вирішити питання про прийняття зустрічної позовної заяви до спільного розгляду з первісним позовом, а тому зустрічну позовну заяву необхідно залишити без руху надавши ОСОБА_3 строк для усунення недоліків не більше десяти днів з дня отримання копії ухвали та сплати суми судового збору у розмірі 1 відсотка ціни позову (але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (840,80 грн)) на рахунок за реквізитами:

Отримувач коштівЧорнухинське УК/Чорнухин. р-н/22030101
Код отримувача (ЄРДПОУ)37735068
Банк отримувачаКазначейство України (ел.адм.подат)
Номер рахунку (IBAN)UA0016485
Код класифікації доходів бюджету22030101
Найменування коду класифікації доходів бюджетуСудовий збір (Державна судова адміністрація України, 050)
Призначення платежу*;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Чорнухинський районний суд Полтавської області (назва суду, де розглядається справа)

Враховуючи те, що питання, визначені частиною другою статті 197 ЦПК України не можуть бути вирішені у даному підготовчому засіданні, на підставі п.3 ч.2 ст.198 ЦПК України підготовче засідання підлягає відкладенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 175-177, 185, 194, 198 ЦПК України, суд,

ухвалив:

1.Зустрічну позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя залишити без руху.

2.Встановити позивачу за зустрічним позовом ОСОБА_3 десятиденний строк з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків заяви.

3.Роз`яснити ОСОБА_3 , що інакше позовна заява буде вважатися неподаною і повернута.

4.Відкласти підготовче засідання на 14-00 годину 23 березня 2020 року

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Суддя С.І.Крєпкий