Справа №295/2575/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.03.2020 року м. Житомир

Суддя Богунського районного суду м. Житомира Перекупка І.Г., розглянувши заяву Комунального підприємства «Житомирводоканал» Житомирської міської ради до ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за водопостачання та водовідведення, -

В С Т А Н О В И В :

27.02.2020 року Комунальне підприємство «Житомирводоканал»» Житомирської міської ради звернулось до суду з заявою про видачу судового наказу, в якій заявлена вимога про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості послуги по водопостачанню та водовідведення за період з 01.02.2017 року по 01.11.2019 року в розмірі 5110,90 грн. та судовий збір у сумі 210,20 грн.

Вирішуючи питання щодо наявності правових підстав для задоволення зазначеної заяви та видачі судового наказу, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 160, ч. 1 ст. 164 ЦПК України судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених ст. 161 ЦПК України; за подання заяви про видачу судового наказу справляється судовий збір у розмірі, встановленому законом.

За вимогами ст. 163 ЦПК України заява про видачу судового наказу подається до суду у письмовій формі та підписується заявником або його представником; у заяві повинні бути зазначені відомості, перелічені у частині другій цієї статті Кодексу; до заяви про видачу судового наказу додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Як вбачається із заяви КП «Житомирводоканал» Житомирської міської ради про видачу судового наказу, в ній порушено питання про стягнення з з ОСОБА_1 заборгованості послуги по водопостачанню та водовідведення за період з 01.02.2017 року по 01.11.2019 року в розмірі 5110,90 грн., заява подана до суду 27.02.2020 року.

Разом з тим до зазначеної заяви додано два платіжних доручення за № 1527 від 05.11.2019 року про сплату судового збору в сумі 192,10 грн., та № 133 від 17.02.2020 року про сплату судового збору в сумі 18,10 грн., при цьому із зазначених в платіжних дорученнях даних щодо призначення платежу неможливо встановити, за подання якої саме заяви, про стягнення з кого саме (боржника) сплачено судовий збір, оскільки таких відомостей назване платіжне доручення не містить.

Перерахування суми судового збору здійснюється за загальними правилами Закону України від 05 квітня 2001 року «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» і відповідних нормативно-правових актів Національного банку України.

Пунктом 3.7 Інструкції про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті визначено, що реквізит «Призначення платежу» платіжного доручення заповнюється платником так, щоб надавати повну інформацію про платіж та документи, на підставі яких здійснюється перерахування коштів отримувачу. Повноту інформації визначає платник з урахуванням вимог законодавства України. Платник відповідає за дані, що зазначені в реквізиті платіжного доручення «Призначення платежу».

У зв`язку із цим суд повинен перевірити, щоб платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою, що додаються до позовної заяви (заяви, скарги), містили відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір.

Так відповідні документи (платіжні документи) мають подаватись до суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені з використанням технічних засобів (фотокопії тощо) цих документів, а також платіжне доручення, яке за формою не відповідає наведеним вимогам, не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

При перевірці повноти оплати судового збору в обліково-статистичній картці автоматизованої системи документообігу суду КП «Д-3» встановлено, що платіжне доручення № 1527 від 05.11.2019 року про сплату судового збору в сумі 192,10 грн., приєднане до цивільної справи № 295/16973/19 по заяві Комунального підприємства «Житомирводоканал» Житомирської міської ради про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_2 заборгованості за водопостачання та водовідведення. Ухвалою суду від 06.12.2019 року Відмовити у видачі судового наказу за заявою Комунального підприємства «Житомирводоканал» Житомирської міської ради про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_2 заборгованості за водопостачання та водовідведення.

Згідно ч. 2 ст. 164 ЦПК України, у разі відмови у видачі судового наказу або в разі скасування судового наказу внесена сума судового збору стягувачу не повертається. У разі пред`явлення стягувачем позову до боржника у порядку позовного провадження сума судового збору, сплаченого за подання заяви про видачу судового наказу, зараховується до суми судового збору, встановленої за подання позовної заяви.

Відповідно до п.1 ч.1, ч.2 ст. 165 ЦПК України у разі, якщо заява подана з порушенням вимог ст. 163 ЦПК України, суддя відмовляє у видачі судового наказу, про що постановляє ухвалу.

Згідно з ч.1, ч.2 ст. 167 ЦПК України суд розглядає заяву про видачу судового наказу протягом п`яти днів з дня її надходження, а якщо боржником у заяві про видачу судового наказу вказана фізична особа, яка не має статусу підприємця, протягом п`яти днів з дня отримання інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи боржника; за результатами розгляду заяви про видачу судового наказу суд видає судовий наказ або постановляє ухвалу про відмову у видачі судового наказу.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що у видачі судового наказу слід відмовити.

Керуючись статтями 3, 13, 161-166, 258-261, 272, 273, 351-355 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Відмовити у видачі судового наказу по заяві Комунального підприємства «Житомирводоканал» Житомирської міської ради до ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за водопостачання та водовідведення.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Житомирського апеляційного суду через Богунський районний су м. Житомира протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя І.Г. Перекупка