26 лютого 2020 року Деснянський районний суд міста Києва в складі
головуючого судді Таран Н.Г.,
секретаря судового засідання Раєвського П.А..
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про усунення перешкод у здійсненні права власності шляхом визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -
Позивач звернулась з вказаним позовом до суду, посилаючись на те, що на підставі договору купівлі-продажу від 29.10.2019 року, посвідченого приватним нотаріусом КМНО Недоступ В.Д. за реєстровим № 2724, позивач придбала у ОСОБА_3 , ОСОБА_2 трикімнатну ізольовану квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Відповідно до пункту 13 зазначеного договору сторони домовились про те, що зареєстровані особи знімуться з реєстраційного обліку не пізніше 12.11.2019 року. В цей же день приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Недоступ В.Д., право власності було зареєстровано за позивачем в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, що підтверджується Витягом індексний номер 186584671 від 29.10.2019 року. Позивач виконала належним чином всі узгоджені зі сторонами за договором купівлі-продажу істотні умови і свої зобов`язання, в тому числі і щодо повної оплати продавцю ОСОБА_4 , ОСОБА_2 узгодженої вартості квартири. Згідно витягу з реєстру №11015664, наданого ЦНАП від 13.11.2019 року в квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстровано відповідача ОСОБА_2 , що свідчить про те. що останній не виконав пункт 13 зазначеного договору та не знявся з реєстраційного обліку до 12.11.2019 року. Договір купівлі-продажу трикімнатної ізольованої квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 від 29.10.2008 року є дійсним, його не змінено, не скасовано та не визнано в судовому порядку недійсним. Будь-які стосунки/зв`язки з колишніми власниками позивач не підтримує. Позивач звернулась до Відділу питань реєстрації місця проживання/перебування Деснянської РДА та отримала відмову в знятті з реєстрації відповідача з огляду на те, що не має паспорту громадянина України. З огляду на наведене право позивача має бути захищено в судовому порядку.
Ухвалою судді від 19.11.2019 року відкрито провадження у вищевказаній справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.
Останнє відоме місце проживання відповідача: АДРЕСА_1 .
Відповідно до частини 11 статті 128 ЦПК України, відповідач, третя особа або свідок зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, викликаються до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України.
З опублікуванням оголошення про виклик відповідач вважається повідомленим про дату, час і місце розгляду справи.
Порядок публікації оголошень на офіційному веб-порталі судової влади України визначаються Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.
Відповідно до роз`яснення Державної судової адміністрації України від 24.01.2018 року за №10-2141/18 про розміщення оголошень про виклик на офіційному веб-порталі судової влади України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно- телекомунікаційної системи інформація про виклик у справі відповідача, третьої особи, свідка, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, розміщується безпосередньо судом на його офіційній сторінці веб-порталу судової влади України.
Виклик відповідача був розмішений на офіційному сайті Деснянського районного суду м. Києва у розділі, у якому розміщуються оголошення про виклик учасників судових засідань до суду.
Відповідач не скористався процесуальним правом подачі відзиву на позовну заяву у встановлений ухвалою суду від 19.11.2019 року строк, та за відсутності доказів поважності причин неподання учасниками розгляду заяв по суті справи, суд вирішує справу за наявними письмовими матеріалами, що відповідає положенню частини восьмої статті 178 ЦПК України.
В силу положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Суд, розглянувши подані документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 ,про усунення перешкод у здійсненні права власності шляхом визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, підлягають задоволенню з огляду на їх законність та обґрунтованість.
Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (ч. 1 ст. 16 ЦК України).
Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Згідно ч. 3 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Згідно з вимогами п.п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 264 ЦПК України, під час ухвалення рішення суд вирішує, чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин.
Частиною 1 ст. 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Судом встановлено, що на підставі договору купівлі-продажу від 29.10.2019 року, посвідченого приватним нотаріусом КМНО Недоступ В.Д. за реєстровим № 2724, позивач придбала у ОСОБА_3 , ОСОБА_2 трикімнатну ізольовану квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .
Відповідно до пункту 13 зазначеного договору сторони домовились про те, що зареєстровані особи знімуться з реєстраційного обліку не пізніше 12.11.2019 року.
В цей же день приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Недоступ В.Д., право власності було зареєстровано за позивачем в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, що підтверджується Витягом індексний номер 186584671 від 29.10.2019 року.
Позивач виконала належним чином всі узгоджені зі сторонами за договором купівлі-продажу істотні умови і свої зобов`язання, в тому числі і щодо повної оплати продавцю ОСОБА_4 , ОСОБА_2 узгодженої вартості квартири.
Згідно витягу з реєстру №11015664, наданого ЦНАП від 13.11.2019 року в квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстровано відповідача ОСОБА_2 , що свідчить про те. що останній не виконав пункт 13 зазначеного договору та не знявся з реєстраційного обліку до 12.11.2019 року.
Оскільки в квартирі, яка належить позивачу зареєстрована стороння особа, права позивача як власника вказаного нерухомого майна є порушеними відповідачем, а тому підлягають захисту.
Відповідно до ст. 316 ЦК України, правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.
Відповідно до ст. 317 ЦК України, власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна.
Відповідно до ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
Відповідно до ст. 320 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
Відповідно до ч. 1 ст. 321 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
Права власника житлового будинку, квартири визначені ст. 383 ЦК України та ст. 150 ЖК України, які передбачають право власника використовувати житло для власного проживання, проживання членів сім`ї, інших осіб і розпоряджатися своїм житлом на власний розсуд.
Відповідно до ст. 391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.
Обмеження чи втручання у право власника можливе лише з підстав, передбачених законом.
Отже, оскільки матеріалами справи встановлено, що позивач ОСОБА_1 є власником квартири, де наразі зареєстрований відповідач, суд погоджується з доводами позивача, що усунення перешкод в користуванні її майном можливо шляхом визнання відповідача таким, що втратив право користування житлом.
На підставі ст. 141 ЦПК України стягненню з відповідачів на користь позивача підлягають судові витрати по оплаті судового збору в розмірі 768,40 грн.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 2, 10, 12, 13, 76-82, 89, 141, 247, 258, 263, 264, 265, 273, 274, 279, 280, 354 ЦПК України, ст. ст. 319, 321, 391 ЦК України, суд, -
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про усунення перешкод у здійсненні права власності шляхом визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням - задовольнити.
Усунути перешкоди ОСОБА_1 у здійсненні права власності на квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом визнання ОСОБА_2 таким, що втратив право користування квартирою, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 понесені нею судові витрати зі сплати судового збору в сумі 768,40 грн.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивач має право оскаржити заочне рішення шляхом подачі апеляційної скарги.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до безпосередньо до Київського апеляційного суду.
Суддя: Н.Г. Таран