КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 березня 2020 року м. Київ

Унікальний номер справи № 755/10144/19

Апеляційне провадження 22-ц/824/3581/2020

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді - доповідача: Махлай Л.Д.,

суддів: Мазурик О.Ф., Кравець В.А.

сторони

позивач Житлово-будівельний кооператив «Вагоноремонтник - 1»

відповідач ОСОБА_1

розглянувши у письмову провадженні апеляційну скаргу Житлово-будівельного кооперативу «Вагоноремонтник - 1», подану через представника Кураш Наталію Петрівну, на рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 22 жовтня 2019 року, ухвалене під головуванням судді Арапіної Н.Є., у справі за позовом Житлово-будівельного кооперативу «Вагоноремонтник - 1» до ОСОБА_1 про відшкодування вартості спожитої електроенергії,

в с т а н о в и в :

у червні 2019 року ЖБК «Вагоноремонтник - 1» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 в якому з урахуванням уточнення позовних вимог, просило стягнути з останньої вартість електроенергії у сумі 21 702,81 грн, інфляційні втрати у сумі 7 313,15 грн, 3 % річних у сумі 1 599,53 грн, пеню у сумі 7 946,68 грн, що разом сладає 39 820,85 грн.

В обґрунтування позову зазначало, що відповідачка є власником квартири АДРЕСА_1 . ЖБК «Вагоноремонтник - 1» є обслуговуючим кооперативом та споживачем послуг з постачання електричної енергії, які до 31.03.2018 надавало ПАТ «Київенерго», а з 01.04.2018 ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі». ЖБК «Вагоноремонтник - 1» є балансоутримувачем внутрішньо будинкових інженерних систем, які є власністю членів кооперативу.

11.07.2018 у підвальному приміщенні під час заміни освітлення було виявлено несанкціоноване втручання у внутрішньо будинкові електричні мережі. 17.07.2018 проведено обстеження внутрішньо будинкової електричної мережі кооперативу у підвальному приміщенні та виявлено факт безоблікового користування відповідачкою електричною енергією за допомогою самовільного несанкціонованого підключення від електропроводки освітлення підвального приміщення, про що складено акт про порушення відповідачкою правил споживання електричної енергії та вони звернулися із заявою до ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» для проведення додаткової перевірки.

01.08.2018 ПрАТ ««ДТЕК Київські електромережі» складено акт про несанкціоноване підключення квартири відповідача. На підставі виявлених порушень комісією кооперативу складено акт про порушення № 01-2018. Після виявлення порушення на підставі аналізу різниці щомісячних показників приладу обліку № 0497324 підвального приміщення був встановлений середній об`єм несанкціонованого споживання, який складає 407 кВт на 1 місяць та проведено розрахунок відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 26.02.2015 № 220 з урахуванням встановлених тарифів на електроенергію, що відпускається населенню.

В період з 01.08.2015 по 31.07.2018 сума понесених збитків становить 21 702,81 грн. На підтвердження сплати коштів на рахунок ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» та ПАТ «Київенерго» у вказаний період надано виписки, в яких відображено дати та суми сплати, на загальну суму 150 133,91 грн.

Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 22.10.2019 у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з даним рішенням, ЖБК «Вагоноремонтник - 1» через представника подало апеляційну скаргу, у якій просить скасувати рішення суду та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі. Посилається на неправильне застосування норм матеріального права, неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи. А саме, судом не враховано, що не маючи правових підстав самостійно отримати певні документи у ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі», а саме номер особового рахунку та інформацію щодо щомісячних показань електролічильника за період з 01.01.2015 по 01.05.2019, він просив витребувати зазначені докази та допитати свідків, але суд відмовив в задоволенні клопотання, а потім відмовив у позові через відсутність доказів. Суд розглянув справу без повідомлення сторін, чим позбавив їх права надати пояснення та не вархував, що відповідачка більше 10 років обіймала посаду голови правління ЖБК «Вагоноремонтник - 1»та мала можливість для несанкціонованого підключення. Електроенергія споживалась без приладу обліку та її об`єми не враховувались при офіційному розрахунку спожитої електроенергії. Суд не врахував, що за наслідками виявленого вчинення розкрадання електроенергії було подано відповідну заяву про злочин до поліції на підставі якої внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Вважає, що у зв`язку з тим, що відповідачка незаконно підключилась до внутрішньо будинкової мережі електричної енергії, остання має повернути сплачені ними кошти за електроенергію, яку вони не споживали. Електроенергія є майном, яке відповідач набула без відповідної правової підстави та суд мав застосувати ст. 1212 ЦК України.

У відзиві на апеляційну скаргу представник ОСОБА_1 адвокат Чиж С.С. просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції залишити без змін. Зазначає, що зміст апеляційної скарги не відрізняються від змісту позовної заяви, відповіді на відзив та письмових пояснень на заперечення, які розглядались в суді першої інстанції. Позивач не надає послуг з постачання електричної енергії, а тому не має права вимагати оплати за спожиту електроенергію. Посилання апелянта на акт про порушення № 01-2018 від 17.07.2018 вважає помилковим, оскільки цей акт складався у відповідності до Правил користування електричною енергією, які втратили чинність. Цей акт складений за допомогою комп`ютерної техніки і має вписані дані лише про членів комісії з їх підписами, що свідчить про те, що акт складено ще до виходу на місце підключення до електромереж. Члени комісії не є спеціалістами в галузі електроенергетики та вона не була присутня під час складення акту, та не могла контролювати процес оформлення та внесення представниками ЖБК та обслуговуючої організації до акту достовірної інформації про виявленні порушення. Оскільки акт складений з порушенням ч. 5 п. 8.2.5 ПРРЕЕ він вважається недійсним з моменту його складення і не може бути доказам. Щодо посилань про подання за наслідками виявленого вчинення розкрадання електроенергії заяви до поліції, на підставі якої внесені відомості до ЄРСР то по вказаному кримінальному провадженні вона не викликалась в будь-якому статусі, підозри не вручались, кримінальне провадження за результатом досудового розслідування до суду не передавались, обвинувальний вирок відносно відповідача або будь-якої невстановленої особи не виносився. Сума збитків позивачем обрахована, виходячи із нічим не обґрунтованих підстав, а отже є недоведеною в арифметичному розумінні.

Відповідно до ч. 1 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомленням учасників справи.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом першої інстанції встановлено, що відповідач є власником квартири АДРЕСА_1 .

ЖБК «Вагоноремонтник 1» є обслуговуючим кооперативом та споживачем послуг з постачання електричної енергії, які до 31.03.2018 надавало ПАТ «Київенерго», а з 01.04.2018 - ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі». ЖБК «Вагоноремонтник 1» є балансоутримувачем внутрішньо будинкових інженерних систем, які є власністю членів кооперативу.

11.07.2018 у підвальному приміщенні під час заміни освітлення було виявлено несанкціоноване втручання у внутрішньо будинкові електричні мережі.

17.07.2018 позивачем складено акт про порушення № 01-2018, в якому проведено обстеження внутрішньо будинкової електричної мережі кооперативу у підвальному приміщенні та виявлено факт порушення, а саме безоблікового користування відповідачкою електричною енергією за допомогою самовільного несанкціонованого підключення від електропроводки освітлення підвального приміщення та використання і споживання електроенергії власницею квартири АДРЕСА_1 (без приладів обліку).

26.07.2018 позивач звернувся із заявою до ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» для проведення додаткової перевірки несанкціонованого підключення мешканцями квартири № 2 кабелю до освітлення місць загального користування.

01.08.2018 представниками ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» складено акт про порушення Закону України «Про ринок електричної енергії» (п.5.5.5 ПРРЕЕ - самовільне підключення електропроводки до електричної мережі поза розрахунковими засобами обліку електричної енергії без порушення схеми обліку. Самовільне підключення виконано приховано, виявити порушення при контрольному огляді можливості не було. Поза облікове підключення частково п.5.5.5 ПРРЕЕ - відсутність пломби ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» на клемній кришці електричного лічильника. Проте за рішенням комісії по розгляду акту про порушення від 18.03.2019 даний акт скасовано.

Згідно витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань з 2007 року по 11.07.2018 за адресою: АДРЕСА_1 невстановлена особа здійснила несанкціоноване підключення електропроводки до внутрішньо будинкової електричної мережі, розташованої у підвальному приміщенні ЖБК «Вагоноремонтник 1».

Відмовляючи в задоволенні позову суд першої інстанції виходив з недоведеності позовних вимог.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції виходячи з наступного.

Загальні підстави для виникнення зобов`язань у зв`язку з набуттям, збереженням майна без достатньої правової підстави визначені нормами глави 83 ЦК України.

Стаття 1212 ЦК України регулює випадки набуття майна або його збереження без достатніх правових підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно.

Під вiдсутнiстю правової підстави розуміється такий перехід майна від однієї особи до іншої, який або не ґрунтується на прямій вказівці закону, або суперечить меті правовiдношення i його юридичному змісту. Вiдсутнiсть правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок потерпілого поза підставою, передбаченою законом, іншими правовими актами чи правочином.

За змістом статті 1212 ЦК України безпідставно набутим є майно, набуте особою або збережене нею в себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави.

Зобов`язання з безпідставного набуття, збереження майна виникають за наявності трьох умов: набуття або збереження майна; набуття або збереження за рахунок іншої особи; відсутність правової підстави для набуття або збереження майна (відсутність положень закону, адміністративного акта, правочину або інших підстав, передбачених статтею 11 ЦК України).

Майно не може вважатися набутим чи збереженим без достатніх правових підстав, якщо це відбулося в не заборонений цивільним законодавством спосіб з метою забезпечення породження учасниками вiдповiдних правовідносин у майбутньому певних цивільних прав та обов`язків. Зокрема, унаслідок тих чи інших юридичних фактів, правомірних дій, які прямо передбачені частиною другою статті 11 ЦК України.

Частиною другою статті 11 ЦК України визначено, що підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Набуття однією із сторін зобов`язання майна за рахунок іншої сторони в порядку виконання договірного зобов`язання не є безпідставним.

Тобто, у разі виникнення спору стосовно набуття майна або його збереження без достатніх правових підстав договірний характер спірних правовідносин виключає можливість застосування до них судом положень частини першої статті 1212 ЦК України, у тому числі й щодо зобов`язання повернути майно позивачу.

За обставинами справи встановлено, що відповідач отримувала послуги з постачання електроенергії у квартиру АДРЕСА_1 відповідно до договору, укладеного з ПАТ «Київенерго». З 01.04.2018 постачання електричної енергії забезпечує ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі».

Відтак питання користування відповідачкою електричною енергією врегульовані договірними відносинами між нею та постачальником електроенергії.

На час виникнення спірних правовідносин питання споживання електроенергії врегульовано Правилами роздрібного ринку електричної енергії, які затверджені постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 № 312.

Відповідно до п.п. 2,3 п. 5.1.1 цих Правил оператор системи має право на безперешкодний доступ (за пред`явленням представником службового посвідчення) до розрахункових засобів вимірювання електричної енергії, що встановлені на об`єктах споживачів та інших учасників роздрібного ринку, електроустановки яких приєднані до електричних мереж на території діяльності оператора системи; проводити (за пред`явленням представником службового посвідчення) обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами вимірювання та інших порушень, що викликають неправильне вимірювання обсягів споживання електричної енергії.

01.08.2018 представниками ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» складено акт про порушення № 41541, у якому вказано, що у квартирі АДРЕСА_1 виявлено самовільне підключення до електричної мережі поза розрахунковим приладом обліку електроенергії.

Разом з тим, рішенням комісії по розгляду акту про порушення, яке оформлено протоколом від 18.03.2019 даний акт про порушення скасовано як юридично неспроможний.

За вказаних обставин суд першої інстанції дійшов правильних висновків про відсутність належних та допустимих доказів щодо самовільного підключення відповідачки до електричної мережі поза розрахунковим приладом обліку електроенергії.

Документи складені самим позивачем щодо порушення відповідачкою Правилами роздрібного ринку електричної енергії не є допустимими доказами, оскільки позивач не є постачальником електроенергії та законом врегульовано порядок складання актів про порушення та розгляд таких актів комісією електропостачальної організації. Ні вищезазначений Порядок, ні Кодекс комерційного обліку електричної енергії, ні Закон України «Про ринок електричної енергії» не передбачає складання та розгляд актів про порушення іншими установами чи організаціями, окрім тих, які визначені у зазначених нормативних актах.

Оскільки акт про порушення, який складено енергопостачальною організацією скасовано як юридично неспроможний, докази про порушення, складені ЖБК «Вагоноремонтник - 1» не можуть братися до уваги, як такі, що підтверджують факт правопорушення.

Відтак доводи апеляційної скарги про те, що суд не взяв до уваги, надані ними докази та не задовольнив клопотання про допит свідків колегія суддів вважає безпідставними.

Суд першої інстанції дійшов правильних висновків про відсутність підстав для застосування до спірних правовідносин ст. 1212 ЦК України, оскільки за матеріалами справи не встановлено, що відповідач збагатилася за рахунок позивача поза підставою, передбаченою законом, іншими правовими актами чи правочином.

Доводи апеляційної скарги про те, що відповідач була тривалий час головою кооперативу, а відтак мала доступ до електромереж та могла здійснити самовільне підключення ґрунтуються на припущеннях.

Доводи позивача про те, що за його зверненням про вчинення злочину, а саме виявлення розкрадання електроенергії внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань не спростовують висновків суду, оскільки саме по собі внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань не свідчить про здійснення відповідачкою самовільного підключення чи розкрадання електроенергії.

У разі винесення обвинувального вироку відносно відповідачки та встановлення факту розкрадання відповідачкою електроенергії позивач не позбавлений права звернутися з новим цивільним позовом, виходячи з встановлених вироком обставин, або заявити цивільний позов у рамках кримінального провадження.

Виходячи з ціни позову справа відноситься до малозначних, а тому розгляд її судом у порядку спрощеного провадження не призвів до неправильного ухвалення рішення. Судом враховано пояснення позивача, викладені у позовній заяві, клопотаннях, відповіді на відзив, а тому доводи апеляційної скарги про те, що позивач був позбавлений права надати пояснення не ґрунтуються на матеріалах справи.

Інші доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують.

За таких обставин колегія суддів прийшла до висновку, що рішення суду першої інстанції є законним і обґрунтованим і не може бути скасоване з підстав, викладених у апеляційній скарзі.

Керуючись ст. ст. 367, 368, 369, 374, 375, 381-383 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в :

апеляційну скаргу Житлово-будівельного кооперативу «Вагоноремонтник - 1» залишити без задоволення.

Рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 22 жовтня 2019 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і оскарженню у касаційному порядку не підлягає, крім випадків, передбачених ст. 389 ЦПК України.

Повний текст постанови виготовлений 04.03.2020.

Головуючий Л. Д. Махлай

Судді В. А. Кравець

О. Ф. Мазурик