Справа№ 328/1478/20
07.12.2020
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
07 грудня 2020 року м. Токмак Токмацький районний суд Запорізької області в складі:
головуючого судді: Гавілей М.М.
при секретарі судового засідання: Корольковій К.М.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Токмак цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,
Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , в якому просить визначити додатковий строк в два місяці для подання заяви про прийняття спадщини, відкритої після смерті тітки ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Токмак Запорізької області.
Позов обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 62 роки померла його рідна тітка ОСОБА_3 .
За життя його тітка склала заповіт посвідчений 08.08.2005 року, відповідно до якого частину жилого будинку, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 вона заповіла позивачу ОСОБА_1 .
Відповідно до інформаційної довідки з ДРРП на нерухоме майно 1/2 частина житлового будинку належить ОСОБА_3 , а інша 1/2 частина житлового будинку належить матері позивача ОСОБА_4 .
Будинок тітка ОСОБА_3 та його мати успадкували після смерті бабусі ОСОБА_5 .
08.05.2019 року мати позивача ОСОБА_4 вирішила
продати належну їй частину житлового будинку. В той час вона в нотаріальній
конторі дізналася про існування заповіту на його ім`я. Позивач звернувся до нотаріуса та
отримав постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 28.05.2019
року. Нотаріусом позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за
заповітом, оскільки він у встановлений законодавством шестимісячний термін заяву
до нотаріальної контори не подав, зі спадкодавцем проживав окремо.
Він пропустив встановлений ст. 1270 ЦК України строк на прийняття спадщини з поважних причин. Про існування заповіту на його ім`я він не знав. Після смерті ОСОБА_3 до нотаріальної контори позивач не звертався, оскільки не знав про існування заповіту на його ім`я. Крім того, ОСОБА_3 мала чоловіка ОСОБА_6 , котрий помер після неї, а саме: ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що свідчить свідоцтво про смерть серії НОМЕР_1 . Чоловік тітки являвся спадкоємцем першої черги за законом. На час смерті тітки був зареєстрований з нею за однією адресою: АДРЕСА_2 . Про наявність інших спадкоємців позивачу не відомо.
Позивач та його представник у судове засідання не зявилися, представник позивача надала заяву, згідно якої просить суд розглянути справу у її відсутність, позовні вимоги підтримує, не заперечує проти розгляду справи у заочному порядку.
Відповідач на розгляд справи в судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи в судовому засіданні повідомлялася належним чином; відзив на позов не надала, клопотань про відкладення розгляду справи чи розгляд справи за її відсутності не надходило. Суд вирішує справу на підставі наявних у ній доказів та ухвалює заочне рішення, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України.
Відповідно до п.1 ч.3 ст.223 ЦПК України якщо учасник справи був належним чином повідомлений про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи без поважних причин або без повідомлення причин неявки.
Оскільки особи, які беруть участь у справі в судове засідання не з`явились, відповідно до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши письмові докази, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
ІНФОРМАЦІЯ_1 померла рідна тітка позивача ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 від 11.01.2016 року.
Родинні відносини позивача зі спадкодавцем підтверджуються свідоцтвами про народження серії НОМЕР_3 від 23.09.1986 року, серії НОМЕР_4 від 10.11.1953 року, серії НОМЕР_5 від 24.08.1951 року, свідоцтвом про укладення шлюбу серії НОМЕР_6 від 18.09.1992 року.
За життя спадкодавець склала заповіт посвідчений 08.08.2005 року нотаріусом Токмацкої державної нотаріальної контори за №3225, відповідно до якого належну їй частину жилого будинку, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , вона заповіла позивачу ОСОБА_1 .
Відповідно до інформаційної довідки з державного реєстру речових прав на нерухоме майно №216793910 від 17.07.2020 року 1/2 частина житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , належить ОСОБА_3 на підставі свідоцтва про право на спадщину №3221 від 08.08.2005 року, а інша 1/2 частина житлового будинку належить матері позивача ОСОБА_4 на підставі свідоцтва про право на спадщину №3222 від 08.08.2005 року.
Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина на вищевказану частину житлового будинку. Окрім позивача, спадкоємцем за законом, який прийняв спадщину був чоловік померлої ОСОБА_6 , який фактично прийняв спадщину, так як постійно проживав зі спадкодавцем на день смерті за однією адресою. Проте останній помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що свідчить свідоцтво про смерть серії НОМЕР_1 від 17.05.2017 року. Як вбачається зі Спадкового реєстру спадкова справа після смерті ОСОБА_3 не заводилась, складений нею 08.08.2005 року заповіт не змінювався та не скасовувався. Після смерті ОСОБА_6 була відкрита спадкова справа №315/2017 року за заявою його племінниці ОСОБА_2 від 16.11.2017 року, свідоцтво про право на спадщину не видавалось.
Як вбачається з позовної заяви 08.05.2019 року мати позивача ОСОБА_4 вирішила продати належну їй частину житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 . В той час вона в нотаріальній конторі дізналася про існування заповіту на ім`я позивача. Позивач звернувся до нотаріуса із заявою про видачу йому свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_3 та отримав постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 28.05.2019 року. Нотаріусом позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, оскільки він у встановлений законодавством шестимісячний термін заяву до нотаріальної контори не подав, зі спадкодавцем проживав окремо.
Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. (ст. 1217 ЦК України)
Заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. (ст.1233 ЦК України)
Відповідно до ч. 1 ст. 1234 ЦК України заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин.
Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 1234 ЦК України Заповідач має право охопити заповітом права та обов`язки, які йому належать на момент складення заповіту, а також ті права та обов`язки, які можуть йому належати у майбутньому.
Заповідач має право скласти заповіт щодо усієї спадщини або її частини.
Відповідно до ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.
Частиною 1 ст.1270 ЦК України встановлений строк для прийняття спадщини у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Згідно зі ст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Відповідно до п.24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 №7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо (Постанова Верховного Суду у складі постійної колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17).
Відповідно до досліджених судом доказів, суд встановив, що позивач у шестимісячний строк з дня відкриття спадщини після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , з заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори не звернувся, оскільки не знав про існування заповіту на його ім`я, що суд визнає поважними причинами пропуску строку прийняття спадщини.
Враховуючи вище вказане, суд дійшов висновку про необхідність задоволення позову та визначення позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 1222, 1223, 1261, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. 12, 81, 259, 263-265, 280-282, 354 ЦПК України, суд, -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_7 , додатковий строк в два місяці для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Токмак Запорізької області, з дня набрання рішенням суду законної сили.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку для подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, передбаченому ЦПК України.
Заочне рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Запорізького апеляційного суду через Токмацький районний суд Запорізької області шляхом подачі в 30-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом тридцяти днів з дня його проголошення, не подана заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя