П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 лютого 2020 року місто Київ

справа № 754/4848/18

апеляційне провадження № 22-ц/824/842/2020

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Головачова Я.В.,

суддів: Вербової І.М., Шахової О.В.,

за участю секретаря судового засідання Коцюрби Л.О.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські електромережі", подану представником Гаркавенко Сергієм Васильовичем, на рішення Деснянського районного суду міста Києва у складі судді Саламон О.Б. від 31 жовтня 2019 року у справі за позовом приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські електромережі" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

в с т а н о в и в :

У квітня 2018 року ПАТ "Київенерго", яке в подальшому перейменована на ПрАТ "ДТЕК Київські електромережі", звернулося до суду із зазначеним позовом, посилаючись на те, що 2 липня 2015 року під час перевірки квартири АДРЕСА_1 , в якій проживає ОСОБА_1 , представниками ПАТ "Київенерго" було виявлено порушення Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 (далі - ПКЕЕН), зокрема самовільне підключення струмоприймачів до електричної мережі енергопостачальника після відключення 3 квітня 2014 року, а також встановлено, що електрична енергія не враховується лічильником (гвинт на шунтуючу перемичку вимірювальних елементів вивернутий), пошкоджено пломбувальний матеріал на якому встановлена пломба електропередавальної організації, перекушено дріт. На підставі виявлених порушень складено акт про порушення ПКЕЕН від 2 липня 2015 року № 38356.

На підставі пункту 3.5 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 4 травня 2006 року № 562 (далі - Методика), нараховано обсяг і вартість не облікованої електроенергії внаслідок порушення ПКЕЕН за період з 3 квітня 2014 року до 1 липня 2015 року у розмірі 24 461 грн. 61 коп. Добровільно відшкодувати вартість не облікованої електричної енергії ОСОБА_1 відмовляється.

Посилаючись на викладене, ПрАТ "ДТЕК Київські електромережі" просило суд стягнути з ОСОБА_1 заборгованості за актом про порушення ПКЕЕН від 2 липня 2015 року № 38356 у розмірі 24 461 грн. 61 коп.

Рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 31 жовтня 2020 року у задоволені позову ПрАТ "ДТЕК Київські електромережі" відмовлено.

У поданій апеляційній скарзі представник ПрАТ "ДТЕК Київські електромережі" - Гаркавенко С.В., посилаючись на неправильне застосування норм матеріального і порушення норм процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції і ухвалити нове рішення про задоволення позову. Скаржник зазначає, що квартира ОСОБА_1 була відключена від електропостачання у квітні 2014 року і повторно підключена не була, а тому, встановивши, що відповідачем самовільно підключено струмоприймачі до електричної мережі енергопостачальника, при цьому електрична енергія не враховувалася лічильником, та зафіксувавши це у акті від 2 липня 2015 року, позивачем правомірно нарахована заборгованість за не обліковану електричну енергію. Крім того, відповідач не оскаржувала ані акти про відключення у 2014 році, ані акт про порушення від 2 липня 2015 року, чим погодилася з такими діями позивача. Суд безпідставно став на сторону відповідача, не взявши до уваги, що тільки споживач електричної енергії зацікавлена в її без обліковому споживанні.

У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_1 просить залишити рішення суду без змін, а скаргу без задоволення.

Розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість ухваленого рішення, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з таких підстав.

Судом установлено, що ОСОБА_1 зареєстрована і проживає у квартирі АДРЕСА_1 та є споживачем електричної енергії, постачальником якої є ПрАТ "ДТЕК Київські електромережі".

Лічильник електроенергії споживача ОСОБА_1 розташований на сходовій клітці.

2 липня 2015 року під час перевірки квартири АДРЕСА_1 , в якій проживає ОСОБА_1 , представниками ПАТ "Київенерго" було виявлено порушення ПКЕЕН, зокрема: самовільне підключення струмоприймачів до електричної мережі енергопостачальника після відключення від 3 квітня 2014 року; встановлено, що електрична енергія не враховується лічильником (гвинт на шунтуючу перемичку вимірювальних елементів вивернутий), пошкоджено пломбувальний матеріал на якому встановлена пломба електропередавальної організації, перекушено дріт.

На підставі виявленого порушення представником ПАТ "Київенерго" було складено акт про порушення ПКЕЕН від 2 липня 2015 року № 38356.

17 серпня 2015 року відбулося засідання комісії з розгляду актів порушень ПКЕЕН. Комісією встановлено, що споживач ОСОБА_1 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_2 , допустила порушення ПКЕЕН.

На підставі вказаного, було прийнято рішення провести розрахунок вартості спожитої не облікованої електроенергії за період з 3 квітня 2014 року до 2 липня 2015 року у відповідності з пунктом 3.5 та за формулою 2.7 Методики. Сума компенсації за недораховану електроенергію становить 24 461 грн. 61 коп.

Вказане рішення відповідачем в судовому порядку не оскаржувалося.

Ухвалюючи рішення про відмову у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив із того, що відповідач не була ознайомлена з актом про порушення від 2 липня 2015 року, що суперечить Правилам ПКЕЕН, а також не була присутня на засіданні комісії з його розгляду.

Позивачем не надано суду належних та обґрунтованих доказів відключення відповідача від електропостачання 3 квітня 2014 року, оскільки повідомлення про відключення вона не отримувала, заборгованість, яка була підставою для відключення, сплачена 1 квітня 2014 року. Крім того, у спірний період покази лічильника збільшились на 662 кВт, що

свідчить про те, що споживач не була відключена від енергопостачання, а отже і самовільного підключення не відбулося.

Проте з таким висновком суду погодитися не можна.

Відносини з приводу постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України, статтями 24-27 Закону України "Про електроенергетику", Правилами користування електричною енергією для населення (ПКЕЕН) та Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією (Методика).

Згідно з частиною 4 статті 26 Закону України "Про електроенергетику" споживач електроенергії несе відповідальність згідно із законодавством за порушення умов договору та Правил користування електроенергією, затверджених Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до частини 2 статті 27 Закону України "Про електроенергетику" правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність.

Згідно зі статтею 714 ЦК України за договором постачання електричними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До зазначеного договору застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін.

Частиною 3 статті 27 Закону України "Про електроенергетику" передбачено, що правопорушеннями в електроенергетиці є, зокрема, крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку.

Відповідно до пункту 53 ПКЕЕН у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови побутового споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу.

Також комісія визначає величину збитків, завданих енергопостачальнику протиправними діями споживача. Розмір відшкодування збитків, обчислюється відповідно до Методики.

Як убачається з матеріалів справи, актом про порушення ПКЕЕН від 2 липня 2015 року № 38356 встановлено: самовільно підключено відповідачем струмоприймачів до електричної мережі енергопостачальника після відключення від 3 квітня 2014 року; електрична енергія не враховується лічильником (гвинт на шунтуючу перемичку вимірювальних елементів вивернутий); пошкоджено пломбувальний матеріал на якому встановлена пломба електропередавальної організації, перекушено дріт.

Тобто позивачем визначено окремі та самостійні порушення правил ПКЕЕН, які полягають як у самовільному підключенні електропостачання так і пошкодження пломб лічильника, розкрадання електроенергії (не врахування лічильником спожитої електроенергії).

Слід зауважити, що акт про порушення відповідачем не оскаржувався, як і рішення комісії від 17 серпня 2015 року.

За приписами пунктів 10,11 ПКЕЕН відповідальність за збереження приладів обліку, встановлених у квартирі або на інших об`єктах споживача, та пломб на них покладена на споживача електроенергії. У разі встановлення лічильника в квартирі (будинку) або іншому об`єкті споживача енергопостачальником складається акт про збереження пломб у двох примірниках, один з яких залишається у споживача.

У пункті 42 ПКЕЕН встановлено, що побутовий споживач електричної енергії зобов`язаний, зокрема, забезпечувати збереження засобів обліку і пломб на них у разі розміщення засобу обліку в квартирі або на іншому об`єкті побутового споживача.

Відповідальність за збереження квартирних приладів обліку, встановлених на сходових клітках, та пломб на них несе власник будинку або організації, у віданні якої перебуває будинок (пункт 11 ПКЕЕН).

Судом першої інстанції правильно встановлено, що лічильник обліку електроенергії квартири ОСОБА_1 встановлено на сходовій клітці, а тому вона не відповідає за його збереження та пломб на ньому.

Разом із тим судом не правильно встановлено суть спору, оскільки позивач не заявляв вимог до відповідача про компенсацію витрат, які зумовлені пошкодженням лічильника чи його пломб. Позивач звернувся до суду з позовом про стягнення суми спожитої не облікованої електроенергії.

Тобто ПрАТ "ДТЕК Київські електромережі" фактично просило стягнути суму боргу за ту електроенергію, яку ОСОБА_1 фактично використала, проте не оплатила.

Відповідно до пункту 1.1 Методики цей нормативно-правовий акт встановлює порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН.

Методика застосовується постачальником електричної енергії за регульованим тарифом (електропередавальною організацією) при визначенні обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією та/або виявлення фактів крадіжки електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку (пункт 1.2 Методики).

З наданого позивачем розрахунку обсягу та вартості електричної енергії, що не була облікована, убачається, що за період з 3 квітня 2014 року (дата відключення відповідача) по 2 липня 2015 року (дата виявлення) сума заборгованості склала 24 461 грн. 61 коп.

Проте колегія суддів вважає, що з 3 квітня 2014 року по 1 грудня 2014 року заборгованість за електроенергію, як така, що не була облікована, не відповідає матеріалам справи, оскільки за вказаний період позивачем спожито 662 кВт, що нівелює доводи ПрАТ "ДТЕК Київські електромережі" в частині того, що електрична енергія не враховувалася лічильником (том 1 а.с. 9-14,26).

Разом з тим за період з 1 грудня 2014 року по 2 липня 2015 року заборгованість за необліковану електричну енергію підлягає стягненню у розмірі 12 203 грн. 12 коп.

Інші аргументи учасників справи не є суттєвими і на спірні правовідносини не впливають, а тому відхиляються судом апеляційної інстанції.

За таких обставин колегія суддів вважає, що висновки суду про відмову у задоволенні позову ПрАТ "ДТЕК Київські електромережі" не відповідають обставинам справи, що

відповідно до статті 376 ЦПК України є підставою для скасування рішення суду і ухвалення нового рішення про часткове задоволення позову.

Відповідно до частин 1, 13 статі 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

Отже, з ОСОБА_1 на користь ПрАТ "ДТЕК Київські електромережі" підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору за подання позову та апеляційної скарги пропорційно до розміру задоволених позовних вимог (49,89%) у розмірі 2 197 грн. 65 коп.

Керуючись статтями 367, 374, 376, 381-384 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські електромережі", подану представником Гаркавенко Сергієм Васильовичем, задовольнити частково.

Рішення Деснянського районного суду міста Києва від 31 жовтня 2019 року скасувати і ухвалити нове судове рішення наступного змісту.

Позов приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські електромережі" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські електромережі" заборгованість за не обліковану електричну енергіюв розмірі 12 203 грн. 12 коп.

В іншій частині позову відмовити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські електромережі" судовий збір в розмірі 2 197 грн. 65 коп.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає.

Головуючий Я.В. Головачов

Судді: І.М. Вербова

О.В. Шахова