КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-з/824/195/2020 Доповідач у суді ІІ інстанції Ігнатченко Н.В.
У Х В А Л А

4 березня 2020 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Ігнатченко Н.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі Київського апеляційного суду від 24 січня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу та зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Служба у справах дітей Голосіївської районної в місті Києві районної державної адміністрації, про визначення місця проживання дитини та стягнення аліментів,

в с т а н о в и в:

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 28 лютого 2019 року сторонам надано строк три місяці для примирення та зупинено провадження у справі.

Не погоджуючись з указаним судовим рішенням в частині зупинення провадження у справі, 16 жовтня 2019 рокувідповідач ОСОБА_1 звернулася з апеляційною скаргою із пропуском строків, встановлених статтею 354 ЦПК України, та без додержання вимог статті 356 ЦПК України.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 23 жовтня 2019 року апеляційну скаргу залишено без руху та встановлено строк десять днів з моменту отримання копії ухвали для подання заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження, документів, що підтверджують сплату судового збору та належним чином оформленої редакції апеляційної скарги.

В подальшому, ухвалою Київського апеляційного суду від 24 січня 2020 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Голосіївського районного суду м. Києва від 28 лютого 2019 року визнано неподаною та повернуто скаржнику.

31 січня 2020 року до апеляційного суду надійшла заява відповідача про виправлення описки у вказаній вище ухвалі суду, в якій заявник просить з метою приведення змісту цього судового рішення у відповідність до матеріалів справи виправити виявлені нею описки в частині зазначення того, що ухвала апеляційного суду про залишення апеляційної скарги без руху тричі направлялася відповідачу на адресу, яка зазначена нею в апеляційній скарзі, однак поштові конверти з рекомендованими повідомленнями поверталися до суду з відмітками пошти «за закінченням встановленого строку зберігання».

Відповідно до частини другої статті 269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Частиною тринадцятою статті 7 ЦПК України передбачено, що розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Оскільки судом не встановлено поважних підстав, пов`язаних з необхідністю призначення судового засідання, а питання про внесення виправлень за обов`язковою участю учасників справи не передбачено процесуальним законодавством, то розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.

Після завершення розгляду заявленого питання ухвала про внесення або про відмову у внесенні виправлень надсилається всім особам, яким видавалося чи надсилалося судове рішення, що містить описки чи арифметичні помилки (частина четверта статті 269 ЦПК України).

Дослідивши матеріали справи та вимоги заявника, апеляційний суд вважає, що заява про виправлення описки у судовому рішенні не підлягає задоволеннювиходячи з такого.

Згідно із частиною першою статті 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

За змістом вказаної норми після проголошення рішення суд, що ухвалив його, не може, як правило, сам скасувати або змінити власне рішення. Тому, за загальним правилом, допущені недоліки судового рішення виправляються вищестоящим судом. Проте суд має ряд повноважень, передбачених статтями 269 - 271 ЦПК України, з усунення недоліків ухвалених ним рішень. Такими повноваженнями є виправлення описок та арифметичних помилок в судовому рішенні, ухвалення додаткового рішення або роз`яснення рішення суду.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудність.

Відповідно до принципу диспозитивності цивільного судочинства (стаття 13 ЦПК України) суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

На обґрунтування своїх вимог про виправлення описки в ухвалі Київського апеляційного суду від 24 січня 2020 року ОСОБА_1 зазначила, що суд допустив описки у викладенні описово-мотивувальній частині цього судового рішення, а саме: неправильно зазначив інформацію про те, що ухвала Київського апеляційного суду від 23 жовтня 2019 року тричі направлялася відповідачу на адресу, яка зазначена нею в апеляційній скарзі. Також суд помилково зазначив, що поштові конверти з рекомендованими повідомленнями поверталися до суду з відмітками пошти «за закінченням встановленого строку зберігання».

Отже, з наведеного слідує, що будь-яких описок та/або арифметичних помилок в ухвалі Київського апеляційного суду від 24 січня 2020 року не допущено, оскільки вимоги ОСОБА_1 зводяться до незгоди із цим судовим рішенням та є фактично порушенням заявником питання про зміну його змісту, що є недопустимо.

Крім того, з матеріалів справи вбачається, що відповідно до супровідних листів від 23 жовтня 2019 року, 8 листопада 2019 року та 24 грудня 2019 ухвала Київського апеляційного суду від 23 жовтня 2019 року про залишення апеляційної скарги без руху тричі направлялася відповідачу на адресу, яка зазначена нею в апеляційній скарзі (а.с. 77, 90, 91, т. 2).

Утім поштові конверти з рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення поверталися до апеляційного суду саме з відмітками пошти «за закінченням встановленого строку зберігання» (а.с. 88-89, 92-93, 146-147, т. 2).

Таким чином ухвала апеляційного суду про визнання апеляційної скарги неподаною та її повернення скаржнику не містить неточностей, які якимось чином можуть вплинути на можливість реалізації судового рішення, а також на його правосудність.

За таких обставин у задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі Київського апеляційного суду від 24 січня 2020 року необхідно відмовити за безпідставністю заявлених вимог.

Керуючись статями 269, 381 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі Київського апеляційного суду від 24 січня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу та зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Служба у справах дітей Голосіївської районної в місті Києві районної державної адміністрації, про визначення місця проживання дитини та стягнення аліментів, відмовити.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її постановлення та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів до Верховного Суду.

Суддя Н.В. Ігнатченко