КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
№ справи: 372/405/20
Головуючий у суді першої інстанції: Тиханський О.Б.
Доповідач у суді апеляційної інстанції: Немировська О.В.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 грудня 2020 року Київський апеляційний суд у складі колегії суддів:

головуючого - Немировської О.В.

суддів - Чобіток А.О., Ящук Т.І.,

розглянувши в порядку письмового провадження цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» до ОСОБА_1 про відшкодування збитків, завданих внаслідок порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії,

за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на заочне рішення Обухівського районного суду Київської області від 24 червня 2020 року,

встановив:

у лютому 2020 року позивач звернувся до суду з позовом, в якому просив стягнути з відповідача на його користь збитки, завдані внаслідок порушення відповідачем Правил роздрібного ринку електричної енергії в сумі 22 17 грн. 42 коп., які були заподіяні в результаті самовільного підключення електроустановок струмоприймачів до електричної мережі енергопостачальника поза обліком електричної енергії.

Заочним рішенням Обухівського районного суду Київської області від 24 червня 2020 року позов було задоволено, стягнуто з відповідача на користь позивача суму збитків та суму сплаченого судового збору - 2 102 грн.

Не погоджуючись з рішенням, відповідач подала апеляційну скаргу, в якій просить рішення суду скасувати та ухвалити нове рішення, яким в задоволенні позову відмовити у повному обсязі, посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, невідповідність висновків суду обставинам справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Заслухавши доповідь судді Немировської О.В., дослідивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з таких підстав.

Звертаючись до суду з даним позовом, позивач посилався на те, ПАТ «Київобленерго» є ліцензіатом з постачання електричної енергії за регульованим тарифом і діє на підставі ліцензії на право здійснення підприємницької діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом та ліцензії на право здійснення підприємницької діяльності з передачі електричної енергії місцевими (локальними) електричними мережами. Вказане товариство було перейменовано з ПАТ «АЕС Київобленерго», яке було правонаступником ЗАТ «А.Е.С. Київобленерго», створеного шляхом реорганізації ВАТ «А.Е.С. Київобленерго». Договір про користування електричною енергією між товариством та ОСОБА_1 було укладено 27.08.2000. На замовлення ОСОБА_1 12.02.2019 було виконано завдання по заміні електролічильника за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого було виявлено самовільне підключення електроустановок струмоприймачів до електричної мережі поза обліком електричної мережі. За вказаним фактом в присутності споживача було складено Акт №К-040808, в якому було зазначено схему електропостачання споживача із зазначенням місця самовільного приєднання та зроблено фото фіксацію. В протоколі №0245 від 21.02.2019 засідання комісії по розгляду Акту №К-040808, на якому була присутня ОСОБА_1 було вирішено, що Акт підлягає розрахунку з урахуванням перерізу проводів самовільного підключення - 4 мм за період 183 дні - з 14.08.2018 по 12.02.2019. Сума збитків до сплати була визначена за регульованими тарифами 22 707 грн. 42 коп.

Заочним рішенням Обухівського районного суду Київської області від 24 червня 2020 року позов було задоволено, стягнуто з відповідача на користь позивача суму збитків та суму сплаченого судового збору - 2 102 грн.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем доведено факт порушення відповідачем Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 14.02.2018 №502 (в редакції, яка діяла станом на лютий 2019 року), та правильно визначено розмір збитків, завданих внаслідок виявленого порушення відповідно до Методики

Такий висновок суду є обґрунтованим, оскільки він відповідає встановленим у справі обставинам та судом було правильно застосовано норми матеріального права.

Разом з тим, в апеляційній скарзі представник відповідача зазначає, що ОСОБА_1 не була належним чином повідомлена про час та місце розгляду справи, що позбавило її можливості висловити свою позицію щодо предмету та підстав позовних вимог.

Відповідно до ст. п. 3 ч. 3 ст. 376 ЦПК України порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення, якщо, зокрема, справу (питання) розглянуто судом за відсутності будь-якого учасника справи, не повідомленого належним чином про дату, час і місце судового засідання (у разі якщо таке повідомлення є обов`язковим) якщо такий учасник такий учасник справи обґрунтовує свою апеляційну скаргу такою підставою.

В даному випадку матеріали справи свідчать про те, що відповідач не була належним чином повідомлена про дату, час і місце судового засідання, що є підставою для скасування рішення суду першої інстанції та ухвалення судом апеляційної інстанції нового судового рішення.

Правовідносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються ст. 714 ЦК України, Законом «Про ринок електричної енергії», (набрав чинності 11.06.2017), Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затверджені постановою НКРЕКП від 14.03.2018 №502.

Положеннями ст. 714 ЦК України визначено, що за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторонами (постачальник) зобов`язується надати другій стороні ( споживачу, абонентові), енергетичні та інші ресурси , передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Взаємовідносини в сфері постачання та розподілу електричної енергії врегульовані Законом України «Про ринок електричної енергії». Постачання електричної енергії споживачам здійснюється електропостачальниками, які отримали відповідну ліцензію, за договором постачання електричної енергії споживачу ( ст. 56 Закону України «Про ринок електричної енергії»).

Відповідно до ч. 3 ст. 58 Закону України «Про ринок електричної енергії» споживач зобов`язаний: 1) сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів; 2) надавати постачальникам послуг комерційного обліку, з якими він уклав договір, доступ до своїх електроустановок для здійснення монтажу, технічного обслуговування та зняття показників з приладів обліку споживання електричної енергії;

3) дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; 4) врегулювати у порядку, визначеному кодексом систем розподілу, відносини щодо технічного забезпечення розподілу електричної енергії з оператором системи розподілу.

В ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» передбачено відповідальність за порушення законодавства, що регулює функціонування ринку електричної енергії. Учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема, крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку.

На виконання вимог Закону «Про ринок електричної енергії» Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг Постановою № 312 від 14.03.2018 року затверджено Правила роздрібного ринку електричної енергії (далі ПРРЕЕ).

Відповідно до підпункту 1.1.1 ПРРЕЕ Правила регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами.

В пп. 20 п. 5.5.5 ПРРЕЕ закріплено, що споживач електричної енергії зобов`язаний не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.

Правовідносини між побутовим споживачем електричної енергії та енергопостачальною організацією в разі самовільного приєднання до електроустановок регулюються Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 №562 (далі - Методика). Вказана Методика діяла станом на день виявлення порушення та засідання комісії з розгляду Акту №К-040808 21.02.2019 і проведення розрахунку збитків та втратила чинність з 27.07.2019.

Визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією даний нормативно-правовий акт встановлює порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил (пункту 1.1. Методики)

П. 2.1 Методики застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕ, зокрема, самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника.

Заперечуючи проти задоволення позовних вимог, представник відповідача посилається на ту обставину, що відповідач не здійснювала самовільного приєднання електроустановок струмойпримачів до електричної мережі та надала з цього приводу пояснення за протоколом засідання комісії №0245 від 21.02.2019.

З доданих до заяви про перегляд заочного рішення пояснень ОСОБА_1 вбачається, що вона в 2016 році подавала заявку на заміну автоматичного вимикача, яка була проведена, однак лічильник опломбовано не було, оскільки це потребувало окремої заявки та оплати. Вона подавала таку заявку по телефону «Гарячої лінії», однак заявку не було виконано. Після заміни автоматичного вимикача вона ніяких дій в блоці лічильника не здійснювала.

В ст. 12 ЦПК України закріплено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно з положеннями статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

В ст. 79 ЦПК України встановлено, що достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Відповідно до ч. 1 статті 80 ЦПК України достатніми є доказами, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Положеннями статті 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно зі статтею 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Результати оцінки доказів суд відображає в рішенні, в якому наводяться мотиви їх прийняття чи відмови у прийнятті.

Як видно з матеріалів справи, факт порушення ОСОБА_1 ПРРЕЕ, встановлений Актом про порушення № К-040808, який складений у відповідності до положень ПКЕЕН, підписаний інспектором ОСОБА_7, електромонтерами ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , в присутності ОСОБА_1 , є дійсним, і не спростований відповідачем. В даному Акті вказано місце самовільного приєднання, внаслідок чого споживання електроенергії не враховувалось приладом обліку та не оплачувалось (а/с 4, 32). Вказаний акт було складено в присутності споживача, вона зазначила свої пояснення про те, що з правопорушенням не згодна, оскільки заміну та підключення автоматичного вимикача проводили робітники Обухівського РЕМ та поставила свій підпис. Також її було повідомлено про засідання комісії 21.02.2019 та вказано адресу.

Вказані особи проводили заміну лічильника в будинку ОСОБА_1 та встановлювали пломби на новому лічильнику(а/с 5).

У п. 8.2.4 ПРРЕЕ закріплено, що в разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором.

Згідно п. 8.2.5 ПРРЕЕ в разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення.

В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача.

Посилання апелянта на те, що самовільне приєднання здійснено було не відповідачем, а працівниками Обухівського РП при заміні автоматичного вимикача в 2016 році колегія суддів вважає неспроможними. Крім того, доказів про те, що ОСОБА_1 в період з червня 2016 року до лютого 2019 року зверталась до позивача із заявами про проведення опломбування лічильника та проведення оплати за такі роботи, в матеріали справи не надано.

На засіданні комісії по розгляду Акту №К-040808 21.02.2019 ОСОБА_1 також була присутня та зазначила свої пояснення в Протоколі №0245.

Доводи скаржника про те, що судом першої інстанції було зроблено посилання на положення п. 3.1.6 Методики обчислення розміру відшкодування завданих збитків енергопостачальнику внаслідок порушення, якої не існувало на момент розрахунку збитків, також необґрунтовані.

Станом на лютий 2019 року діяла Методика визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затверджена постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 №562. У вказаній Методиці в пп. 6 п. 3.1 було зазначено, що ця Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, в разі, зокрема, виявлення самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки електромережі, що є власністю енергопостачальника.

Відповідно п. 3.3 вказаної Методики розрахунок вартості не облікованої електричної енергії здійснюється: за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості не облікованої електричної енергії; за кількістю днів, в разі самовільного підключення споживачем електроустановок, струмоприймачів або проводів до електричних мереж енергопостачальник - із дня набуття споживачем права власності на електроустановку чи права користування електроустановкою або із дня здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі, до якої було здійснене самовільне підключення, але не більше сумарної кількості днів за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, та до дня усунення порушення (пп. б).

Враховуючи вказані положення Методики, позивачем було вірно визначено розмір збитків, які підлягають стягненню з відповідача в сумі 22 717 грн. 42 коп. (а/с 14, 15). Величину розрахункового добового споживання було визначено відповідно до перерізу мідного проводу самовільного підключення 4 мм2 за 183 дні згідно вихідних даних, вказаних в Акті про порушення №К-040808.

Положеннями ч. 1 ст. 376 ЦПК України визначено, що підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є, зокрема, порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Таким чином, рішення суду підлягає скасуванню з ухваленням по справі нового судового рішення - про задоволення позову.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 376, 382 ЦПК України, суд

постановив:

апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 задовольнити частково.

Заочне рішення Обухівського районного суду Київської області від 24 червня 2020 року скасувати та ухвалити по справі нове судове рішення.

Позов Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , на користь Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» (розрахунковий рахунок НОМЕР_2 , номер рахунку НОМЕР_3 , ПАТ «Державний ощадний банк України», МФО 322669, код 9322277, одержувач ПрАТ «Київобленерго») суму збитків, завданих внаслідок порушення ПРРЕЕ в сумі 22 717 грн. 42 коп.

Стягнути з ОСОБА_1 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , на користь Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» (поточний рахунок НОМЕР_4 , в АТ «ПУМБ», МФО 334851, , одержувач ПрАТ «Київобленерго») судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 2 102 грн. 00 коп.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду у випадках, передбачених п. 2 ч. 3 ст. 389 ЦПК України, протягом тридцяти днів.

Головуючий

Судді