Справа № 265/9007/18
Провадження № 2-п/265/6/20
У Х В А Л А

03 березня 2020 року місто Маріуполь

Орджонікідзевський районний суд міста Маріуполя Донецької області у складі:

головуючого судді Мельник І. Г.,

за участю секретаря судового засідання Муратової Д.К.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду заяву представника ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , діючої в своїх інтересах та в інтересах неповнолітньої доньки ОСОБА_4 , про усунення перешкод у користуванні квартирою шляхом виселення, третя особа: Служба у справах дітей Лівобережного району Маріупольської міської ради, -

В С Т А Н О В И В:

Заочним рішенням Орджонікідзевського районного суду міста Маріуполя Донецької області від 05 листопада 2019 року, ухваленим за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , діючої в своїх інтересах та в інтересах неповнолітньої доньки ОСОБА_4 , третя особа: Служба у справах дітей Лівобережного району Маріупольської міської ради, позовні вимоги були задоволені, виселено ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та її неповнолітню доньку ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з квартири АДРЕСА_1 , а також з відповідача на користь позивача стягнено суму судового збору в розмірі 352,40 грн.

14 січня 2020 року представник відповідача ОСОБА_3 ОСОБА_1 звернулась до Орджонікідзевського районного суду міста Маріуполя Донецької області з заявою, в якій просить скасувати заочне рішення Орджонікідзевського районного суду міста Маріуполя Донецької області від 05 листопада 2019 року, посилаючись на те, що відповідач не був належним чином сповіщений про час та місце розгляду справи, на підставі чого він був позбавлений можливості надати свої пояснення та заперечення. Окрім того, на теперішній час в провадженні Орджонікідзевського районного суду м. Маріуполя Донецької області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , третя особа: Служба у справах дітей Маріупольської міської ради про визнання договору купівлі - продажу недійсним від 25.09.2019р. У разі вирішення даного позову, заочне рішення про виселення, ухвалене 05 листопада 2019 року буде безпідставне. Таким чином, просить суд скасувати заочне рішення від 05 листопада 2019 року та призначити справу до розгляду в порядку загального позовного провадження.

Сторони у судове засідання не з`явились за невідомих суду причин. Про день та час судового засідання були повідомлені своєчасно та належним чином.

Представник третьої особи у судове засідання не з`явився, в письмовій заяві просив розглянути справу без його участі.

На підставі ст. 247 ч.2 ЦПК України справа розглянута у відсутності сторін без фіксування судового засідання звукозаписувального технічного засобу.

Суд, вивчивши матеріали справи, вважає подану заяву про перегляд заочного рішення суду такою, що не підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Згідно із ч. 3 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення або скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного провадження.

Відповідно до ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився у судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Зі змісту ч.1 ст.288 ЦПК України випливає, що заочне рішення підлягає скасуванню лише за наявності двох підстав одночасно, а саме:

- якщо буде встановлено, що відповідач, який був належним чином повідомлений про час та місце судового розгляду, не з`явився у судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, та

- докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Таким чином зі змісту ст. 288 ЦПК випливає, що скасування заочного рішення судом, що його ухвалив, можливе у випадку встановлення судом водночас двох обставин: відповідач не з`явився у судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного й обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише за умови особливих непереборних обставин.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Європейський суд з прав людини зауважив, що норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (справа Перетяка та Шереметьев проти України, заяви № 17160/06 та N 35548/06, § 34, від 21 грудня 2010 року).

У справах «Осман проти Сполученого королівства» та «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху у судовому процесі.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідач неодноразово викликався до суду за адресою її місцеперебування, зазначеною в позовній заяві, а саме: АДРЕСА_2 , відповідно до вимог ч. 3 ст. 128 ЦПК України.

Також, суд зауважує, що представник відповідача, яка діє за довіреністю, Лозінська О.О., а також відповідачка ОСОБА_3 через свого представника були належним чином повідомлені про місце і час судового розгляду, але про причини своєї неявки суд не повідомили та не подали відзиву на позовну заяву.

Відповідно до ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Отже, як свідчать матеріали справи, відповідач та її представник, не бажаючи приймати участь у судовому розгляді справи по суті і реалізувати своє процесуальне право на спростування доводів позову, не оспорювали підстави позову.

Окрім того, з боку відповідача та її представника при зверненні до суду із заявою про скасування заочного рішення, до суду не надано додаткових доказів, які можуть вплинути на рішення та мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Таким чином, суд проходить до висновку, що відсутність сукупності умов, передбачених ч.1 ст.288 ЦПК України, для перегляду заочного рішення, є підставою для відмови у задоволенні заяви про скасування заочного рішення, що не позбавляє відповідача оскаржити рішення в апеляційному порядку.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 287, 288 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Заяву представника ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , діючої в своїх інтересах та в інтересах неповнолітньої доньки ОСОБА_4 , про усунення перешкод у користуванні квартирою шляхом виселення, третя особа: Служба у справах дітей Лівобережного району Маріупольської міської ради, залишити без задоволення.

Роз`яснити, що заочне рішення може бути оскаржено в загальному порядку, встановленому ЦПК України до Донецького апеляційного суду.

Ухвала набирає чинності з моменту її прийняття та оскарженню не підлягає.

Суддя І.Г.Мельник