Справа № 618/112/20
Провадження № 2/618/59/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 березня 2020 року Дворічанський районний суд Харківської області у складі: головуючого - судді Гніздилова Ю. М., за участю секретаря судового засідання Рябенко Л. В., розглянувши у підготовчому засіданні в залі суду в смт Дворічна цивільну справу № 618/112/20, провадження № 2/618/59/20 за позовною заявою ОСОБА_1 до Петро-Іванівської сільської ради Дворічанського району Харківської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за законом,

встановив:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Петро-Іванівської сільської ради Дворічанського району Харківської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за законом, обґрунтовуючи свої вимоги наступним.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько ОСОБА_2 , після смерті якого відкрилася спадщина, яку вона має намір прийняти. Після його поховання, позивачка мала дуже тяжкий психологічний стан, так як за два тижні до цієї події, вона втратила свою новонароджену дитину, яка померла у лікарні міста Харкова. На той час у позивачки було вкрай скрутне матеріальне становище через те, що всі кошти були направлені на лікування новонародженої доньки, з`явилась також велика кількість боргів, які позивачка ще тривалий час мала повертати. В зв`язку з цим вона не змогла вчасно звернутись до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після смерті батька, а коли 23 жовтня 2019 року з такою заявою звернулась до Дворічанської державної нотаріальної контори, їй було відмовлено у вчиненні нотаріальних дій у зв`язку з пропущенням шестимісячного строку для прийняття спадщини. Позивачка вважає, що пропустила вказаний строк з поважних, об`єктивних, не залежних від неї причин та просить суд визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини за законом.

Позивачка в підготовче засідання не з`явилась, надавши заяву, в якій просила розгляд справи провести за її відсутності, позовні вимоги підтримала в повному обсязі, просила їх задовольнити.

Представник відповідача Петро-Іванівський сільський голова в підготовче засідання не з`явилась, надавши заяву, в якій просила справу розглянути за відсутності представника сільської ради, позовні вимоги визнала повністю, не заперечувала проти їх задоволення.

За результатами підготовчого провадження на підставі повідомлених позивачем обставин справи та наданих ним доказів, встановлені такі фактичні обставини та спірні правовідносини.

Згідно з повторним свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 , виданого Великобурлуцьким районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області 28 листопада 2018 року, батьками ОСОБА_3 записані: ОСОБА_2 та ОСОБА_4 (а. с. 7).

Зі свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 , виданого Петро-Іванівською сільською радою Дворічанського району Харківської області 28 грудня 2010 року, вбачається що ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 53 роки, про що в Книзі реєстрації смертей зроблено відповідний актовий запис № 13 (а. с. 6).

Відповідно до витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища № 3 від 08 жовтня 2019 року, після укладення шлюбу 11 січня 2008 року з ОСОБА_5 , ОСОБА_3 змінила прізвище на « ОСОБА_6 » (а. с. 8).

Згідно зі свідоцтвом про народження серії НОМЕР_3 , виданим виконкомом Малобурлуцької сільської ради Великобурлуцького району Харківської області 24 грудня 2010 року, у ОСОБА_5 та ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_2 народилась дитини донька ОСОБА_7 , про що в Книзі реєстрації народжень зроблено відповідний актовий запис № 06 (а. с. 9).

Відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_4 , виданого виконкомом Малобурлуцької сільської ради Великобурлуцького району Харківської області 24 грудня 2010 року, ОСОБА_7 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 у віці 17 днів, про що в Книзі реєстрації смертей зроблено відповідний актовий запис № 11 (а. с. 10).

Згідно з довідкою № 592 від 11 вересня 2019 року, ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживав та був зареєстрований по день смерті в АДРЕСА_1 . Спадкоємцями за законом є: донька ОСОБА_1 , 1990 року народження, яка мешкає в АДРЕСА_2 : донька ОСОБА_8 , 1987 року народження, яка мешкає в АДРЕСА_2 . Спадкоємців за заповітом немає (а. с. 11).

Відповідно до заяви, зареєстрованої в реєстрі за № 38 від 01 жовтня 2019 року, засвідченої секретарем Хатнянської сільської ради Великобурлуцького району Харківської області, ОСОБА_8 , після смерті її батька ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , спадщину не приймала та на неї не претендує, судових спорів не веде і вести не збирається. Склад спадкового майна їй відомий (а. с. 12).

Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Суд враховує посилання позивачки на те, що вона не могла своєчасно в шестимісячний строк після смерті свого батька звернутися з заявою до держнотконтори з об`єктивних причин, а саме через смерть своєї новонародженої дитини та тяжкого психічного стану після даної події.

В зв`язку з цим, суд визнає поважними причини пропуску позивачкою 6-ти місячного строку для прийняття спадщини, оскільки вони пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

При цьому суд враховує, що згідно з ч. 1 ст. 8 Конституції України, в Україні визнається і дії принцип верховенства права.

У ст. 41 Конституції України та ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, до якої Україна приєдналася відповідно до Закону України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції», закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном, на власний розсуд вчиняти щодо свого майна будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших.

Згідно з ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Відповідно до ч. 3 ст. 129 Конституції України, основними засадами судочинства є, зокрема, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 10 ЦПК України, суд при розгляді справ керується принципом верховенства права.

Згідно з ч. ч. 1 3 ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно з ч. 3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

При цьому, відповідно до вимог ч. 2 ст. 206 ЦПК України суд роз`яснює представнику відповідача наслідки визнання позову, передбачені ч. 4 цієї статті.

Судом також встановлено, що визнання відповідачем пред`явленого позову не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб.

За таких обставин справи суд приходить до висновку про задоволення позову.

Враховуючи позовні вимоги ОСОБА_1 , суд вважає, що двох місяців буде достатньо для подання позивачем заяви про прийняття спадщини.

Керуючись ч. 1 ст. 8, ст. 41, ч. 3 ст. 129 Конституції України, ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст. 1272 ЦК України, п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 р. № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», ст. ст. 2, 4, 5, 10, 11, 12, 13, 81, 89, 200, 206, 258, 259, 263 - 265, 268, 273, 352, 354, п. 15.5 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України, суд

ухвалив:

Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити в повному обсязі.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_5 , додатковий строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , два місяці від дня набрання чинності цим рішенням суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Харківського апеляційного суду через Дворічанський районний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене в день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 ЦПК України.

Суддя Ю. М. Гніздилов