Справа № 712/1500/19
Провадження №2/712/577/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 березня 2020 року Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:

головуючого судді Мельник І. О.

з участю секретаря Хоменко А.В.

представника позивача адвоката Солодкової С.І.

відповідачки ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Черкаси цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності на майно, що є спільною сумісною власністю подружжя,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Соснівського районного суду м. Черкаси перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності на майно, що є спільною сумісною власністю подружжя. Просить суд визнати спільним сумісним майном подружжя квартиру АДРЕСА_1 . Визнати за позивачем право власності на Ѕ частину вказаної квартири та визнати право власності на Ѕ частину квартири за ОСОБА_1 .

В судовому засіданні представник позивача адвокат Солодкова С.І. клопотала про забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 , оскільки є побоювання та підстави вважати, що відповідачка може відчужити дане нерухоме майно будь-якій іншій третій особі, що значно утруднює захист порушеного права позивача.

Відповідачка в судовому засіданні проти забезпечення позову заперечувала.

Заслухавши думку сторін, вивчивши матеріали заяви про забезпечення позову, дослідивши матеріали цивільної справи, суд вважає наступне.

Статтею 149 ЦПК України встановлено, що суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Відповідно до ч. 4 Постанови Пленуму Верховного суду України № 9 від 22.12.2006 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову»: розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Враховуючи викладене, суд вважає, що заява позивача про забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 , підлягає до задоволення, оскільки дане майно є предметом спору, і не накладення арешту на нього дає можливість відчуження такого майна, що в подальшому може значно ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду. Заборона відчуження майна не обмежує права користування та володіння ним, не перешкоджає господарській діяльності, носить тимчасовий характер. Заходи забезпечення у межах позовних вимог і є співмірними із заявленими позовними вимогами.

Керуючись ст.ст.149-153, 353 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності на майно, що є спільною сумісною власністю подружжя задовольнити.

В порядку забезпечення позову накласти арешт та заборони вчиняти будь-які дії щодо квартири АДРЕСА_1 .

Виконання ухвали покласти на відділ реєстрації речових прав управління з питань державної реєстрації Черкаської міської ради. (місцезнаходження: м. Черкаси,?вул. Благовісна, 170).

Ухвала про забезпечення позову виконується негайно в порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через суд першої інстанції протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Головуючий