справа № 2-1673/2010
провадження № 22-ц/824/2013/2020
УХВАЛА

25 лютого 2020 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Писаної Т.О.

суддів - Приходька К.П., Журби С.О.

за участю секретаря судового засідання - Костецької М.М.

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на рішення Фастівського міськрайонного суду Київської області від 05 липня 2010 року по справі за позовом ОСОБА_3 в інтересах малолітньої ОСОБА_4 до ОСОБА_1 про поділ спадкового будинку та виділення його частки в натурі,-

В С Т А Н О В И В:

У липні 2010 року ОСОБА_3 в інтересах малолітньої дочки ОСОБА_4 звернувся до суду із позовом до ОСОБА_1 про поділ будинку та виділення його частки в натурі.

В обґрунтування позовних вимоги зазначав, що є спадкоємцем 1/2 частини житлового будинку АДРЕСА_1 .

Зазначав, що 28 квітня 2007 року подарував свою частину вказаного житлового будинку своїй малолітній дочці ОСОБА_4 , а друга частина будинку відповідно до свідоцтва про право на спадщину належить ОСОБА_1 , який є рідним братом позивача.

Указував, що після прийняття спадщини вони з відповідачем в усній формі домовились про поділ спадкового будинку і користувалися вказаним будинком відповідно до домовленості. При виготовлені технічної документації на будинок, вони з відповідачем не розділили будинок і виготовили один технічний паспорт де вказали двох власників та розділили земельну ділянку, на якій цей будинок розташований.

Рішенням Фастівського міськрайонного суду Київської області від 05 липня 2010 року позов задоволено.

Розділено житловий будинок АДРЕСА_1 наступним чином.

До 1/2, що належить ОСОБА_4 віднесено згідно технічного паспорту:

- веранда №3 площею 6,6 кв.м - повністю;

- веранда №1 площею 4,7 кв.м - половину розділивши її навпіл по ширині;

- кухня № 1-5 площею 11,5 кв. м - повністю;

- житлова кімната № 1-4 площею 17, 2 кв.м - повністю;

- передпокій №1-1 площею 15,7 кв.м - половину розділивши його навпіл по ширині;

- житлова кімната №1-3 площею 8,9 кв. м - половину розділивши її навпіл по довжині.

До 1/2, що належить ОСОБА_1 віднесено згідно технічного паспорту:

- веранда №2 площею 7.3 кв.м - повністю;

- веранда №1 площею 4,7 кв. м - половину;

- житлова кімната №1-2 площею 13, 9 кв.м - повністю;

- передпокій №1-1 площею 15,7 кв.м - половину;

- житлова кімната №1-3 площею 8,9 кв. м - половину.

Зобов`язано Фастівське МБТІ виготовити нові технічні паспорти ОСОБА_4 та ОСОБА_1 , окремо з урахуванням даного поділу.

Не погоджуючись із указаним рішенням, представник відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 звернувся до суду із апеляційною скаргою, оскільки суд першої інстанції виніс рішення без повідомлення відповідача про розгляд справи та було встановлено обставини, які не відповідають обставинам справи. Відповідач позов не визнавав, оскільки взагалі не знав про даний спір, жодних домовленостей між позивачем та відповідачем з приводу розподілу будинку не було. А тому, просив апеляційну скаргу задовольнити, оскаржуване рішення скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким у задоволені позову відмовити у повному обсязі.

15 жовтня 2019 року до Київського апеляційного суду від представника відповідача ОСОБА_2 надійшло клопотання про витребування доказів, а саме витребування в Комунальному Підприємстві Фастівської міської ради «Фастівське бюро технічної інвентаризації» докази, а саме: належним чином завірені копії матеріалів технічної інвентаризації житлового будинку з надвірними будівлями розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , яке судом було відхилено, оскільки не були надані докази неможливості отримання цих документів самостійно.

30 жовтня 2019 року до Київського апеляційного суду від представника позивача ОСОБА_5 надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому останній просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржуване рішення залишити без змін.

Указував, що на момент укладення договору про розподіл домоволодіння по АДРЕСА_1 , інтереси відповідача представляв його син - ОСОБА_6 , який діяв на підставі довіреності, тому підписання останнім відповідного договору та погодження умов виділяння часток, можна вважати волевиявленням самого відповідача. Відсутність довіреності у матеріалах справи, не є беззаперечним доказом відсутності вказаної довіреності у представника на момент підписання зазначеного договору.

28 січня 2020 року до Київського апеляційного суду від Косова О.В., який діє в інтересах ОСОБА_1 , надійшла заява про забезпечення доказів, а саме: витребування у Комунального підприємства Фастівської міської ради «Фастівське бюро технічної інвентаризації» (08500, Київська область, місто Фастів, вулиця Івана Ступака, 1, ) завірені належним чином копії матеріалів технічних інвентаризацій №1315, щодо житлового будинку з надвірними будівлями, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , а також документів, що стали підставою для державної реєстрації права власності на об`єкт нерухомості, а саме житловий будинок з надвірними будівлями, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , яке було судом задоволено.

28 січня 2020 року до Київського апеляційного суду від Камільовського В.В., який діє в інтересах ОСОБА_4 надійшло клопотання про витребування доказів, а саме: витребування у Фастівській районній державній нотаріальній конторі Київської області (08500, Київська область, місто Фастів, вулиця Шевченка, 4) належним чином посвідчену копію довіреності, на підставі якої представник ОСОБА_1 - ОСОБА_6 звертався із заявою про прийняття спадщини, а також отримав свідоцтво про право на спадщину від 25 квітня 2007 року (спадкова справа №542/2006 року, зареєстровано в реєстрі за №1190), яке було судом задоволено.

14 лютого 2020 року до Київського апеляційного від Фастівської міської ради Комунального підприємства Фастівської міської ради Фастівського бюро технічної інвентаризації надійшли документи на вимогу ухвали суду від 28 січня 2020 року.

25 лютого 2020 року в судовому засіданні колегія суддів розглянула клопотання ОСОБА_8 ., який діє в інтересах ОСОБА_1 про забезпечення доказів шляхом призначення судової будівельно-технічної експертизи, яке надійшло до Київського апеляційного суду 28 січня 2020 року.

В судовому засіданні ОСОБА_5 , який діє в інтересах ОСОБА_4 підтримав клопотання про забезпечення доказів шляхом призначення судової будівельно-технічної експертизи.

ОСОБА_8 у судове засідання не з`явився, однак, 24 лютого 2020 року від нього до Київського апеляційного суду надійшло клопотання про розгляд справи без його участі. У клопотанні останній просить задовольнити клопотання про забезпечення доказів шляхом призначення судової будівельно-технічної експертизи.

Зваживши доводи клопотання, заслухавши думку учасників справи, вивчивши письмові матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Клопотання про забезпечення доказів шляхом призначення судової будівельно-технічної експертизи обґрунтоване тим, що ОСОБА_1 не може надати докази, які б стали правовою підставою для справедливого поділу спірного житлового будинку.

Зазначає, що для встановлення обставин для здійснення відповідного поділу в натурі необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо, тобто є необхідність в проведенні будівельно-технічної експертизи.

Указує, що скаржник намагався самостійно ініціювати проведення будівельно-технічної експертизи, проте їх проведення стало неможливим, оскільки для проведення указаної експертизи необхідно надати матеріали технічної інвентаризації житлового будинку з надвірними будівлями розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , а також надати можливість для доступу експерту до указаного житлового будинку.

Відповідно до вимог статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно із частиною першою статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з?ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цим самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Колегією суддів встановлено, що ОСОБА_1 до суду першої інстанції із клопотанням про призначення будівельно-технічної експертизи не звертався, оскільки про розгляд справи належним чином повідомлений не був і у судовому засіданні участі не брав.

Ураховуючи предмет позову, пояснення сторони, а також, що судом першої інстанції експертиза не призначалася, апеляційний суд уважає, що наявні всі підстави для задоволення клопотання представника відповідача про призначення експертизи з метою з`ясування спірних питань, які потребують спеціальних знань.

Відповідно до вимог частини четвертої статті 103 ЦПК України питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Частиною п`ятою статті 103 ЦПК України визначено, що учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Представником відповідача у письмовому клопотанні наведено перелік питань, які запропоновано поставити експерту. Суд погоджується з наведеним переліком запитань, які необхідно поставити експерту.

Виходячи з наведеного, колегія суддів дійшла висновку про необхідність призначення судової будівельно-технічної експертизи, оскільки для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо.

У клопотанні про призначення експертизи ФІО просив доручити її проведення судовому експерту Рапачу Костянтину Васильовичу (65009, м. Одеса, вулиця Базарна, 61, кабінет 14), однак, колегія апеляційного суду з урахуванням місцезнаходження об`єкта нерухомості, що підлягає дослідженню, вирішила доручити проведення експертизи Київському науково-дослідному інституту судових експертиз.

На підставі викладеного та керуючись статтями 76, 103, 252 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_8 , який діє в інтересах ОСОБА_1 про забезпечення доказів шляхом призначення судової будівельно-технічної експертизи задовольнити.

Призначити по справі судову будівельно-технічну експертизу, на розгляд якої поставити наступні питання:

- Чи є технічна можливість відповідно до вимог нормативно-правових актів у галузі будівництва розділити об`єкти нерухомого майна, розташовані за адресою: АДРЕСА_1 відповідно до часток співвласників:

1. Ѕ частки, що належить ОСОБА_4 ;

2. Ѕ частки, що належить ОСОБА_1 .

- Які варіанти розподілу об`єктів нерухомого майна можливо визначити відповідно до вищевказаних часток співвласників та вимог нормативно-правовиз актів?

- Яку частку в житловому будинку, господарських будівлях та спорудах розташованих за адресою: АДРЕСА_1 , складають приміщення житлового будинку, господарські будівлі та споруди, які віднесені ОСОБА_4 на підставі рішення Фастівського міськрайонного суду Київської області від 05 липня 2010 року у даній справі?

- Чи відповідає зазначена вище частка, віднесена рішенням суду до ОСОБА_4 частці в житловому будинку, господарських будівлях та спорудах, яка належить ОСОБА_4 , а саме Ѕ частці в спільній сумісній власності?

- Чи технічно обґрунтовано поділ указаного вище нерухомого майна шляхом зазначеним у рішенні Фастівського міськрайонного суду Київської області від 05 липня 2010 року у даній справі?

Проведення експертизи доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз.

Попередити експерта про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків, що передбачена статтями 384,385 КК України.

Оплату за проведення експертизи покласти на ОСОБА_1 .

Роз`яснити сторонам наслідки ухилення від участі в експертизі, передбачені статтею 109 ЦПК України, а саме, що у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Надати у розпорядження експерта матеріали цивільної справи №2-1673/2010.

Провадження у справі зупинити до одержання висновків експертизи.

Ухвала може бути оскаржена до Верховного Суду шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий Т.О. Писана

Судді К.П. Приходько

С.О. Журба