ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/9881/20 Справа № 184/1405/20 Суддя у 1-й інстанції - Малашина Ю. Б. Суддя у 2-й інстанції - Бондар Я. М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 грудня 2020 року м.Кривий Ріг

Дніпровський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - судді: Бондар Я.М.,

суддів: Барильської А.П., Зубакової В.П.,

секретар судового засідання: Кислиця І.В.

сторони справи:

позивач: ОСОБА_1 ,

відповідач: Акціонерне товариство«Покровський гірничо-збагачувальний комбінат»

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження, цивільну справу за апеляційною скаргою представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Гузєва Ігоря Григоровича на ухвалу Орджонікідзевського міського суду Дніпропетровської області від 28 жовтня 2020 року про призначення судової комплексної медично-психологічної експертизи, яка постановлена суддею Малашиною Ю.Б. в місті Покров,-

В С Т А Н О В И В:

У серпні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Акціонерного товариства«Покровський гірничо-збагачувальнийкомбінат» про відшкодування моральної шкоди, заподіяної працівнику внаслідок ушкодження здоров`я.

В обґрунтування своїх вимог, позивач посилався на те, що працюючи у відповідача у період з 18.04.1991 р. по 02.03.2011 р. у шкідливих та тяжких умовах праці з вини відповідача отримав професійне захворювання. Висновками МСЕК від 14.03.2011р. позивачу первинно встановлено 40 % втрати професійної працездатності та третю групу інвалідності. В результаті отриманого професійного захворювання позивач переносить моральні страждання, він постійно відчуває стійкий біль та періодичні набряки в кистях, особливо в холодну пору року, підвищену чутливість їх до холоду постійні тупі, викручуючи болі та обмеження рухів в плечових, ліктьових і менше в колінних суглобах, грудному та поперековому відділах хребта з іррадіацією переважно в ліву ногу по задній поверхні, що посилюється при незначному фізичному навантаженні. Турбує також постійний шум в голові та вухах, головний біль, коливання артеріального тиску зі схильністю його до зниження. Крім того, порушення функції слуху позбавляє Позивача можливості вести повноцінний спосіб життя, при спілкуванні з оточуючими людьми. Просив стягнути з відповідача в рахунок відшкодування моральної шкоди 236 150 грн.

28 жовтня 2020 року у судовому засіданні представник відповідача заявив клопотання про проведення комплексної судової медично-психологічної експертизи, посилаючись на те, що при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають з`ясуванню: наявність такої шкоди; протиправність діяння її заподіювача; наявність причинного зв`язку між шкодою та протиправним діянням заподіювача; вина заподіювача в заподіянні шкоди.

Ухвалою Орджонікідзевського міського суду Дніпропетровської області від 28 жовтня 2020 року клопотання представника відповідача задоволено частково.

Призначено по цивільній справі №184/1405/20 комплексну судову медично-психологічну експертизу, проведення якої доручити судовим експертам Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи.

Поставлено експертній установі наступні питання:

1)Який характер душевних і фізичних страждань та переживань, їх глибина та тривалість, які поніс ОСОБА_1 у зв`язку з отриманням третьої групи інвалідності із втратою 50% працездатності?

2)Який можливий розмір становить грошова компенсація за завдані страждання ОСОБА_1 .?

В іншій частині клопотання відмовлено.

Не погоджуючись із ухвалою суду, представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Гузєв Ігорь Григорович подав апеляційну скаргу, в якій ставить питання про скасування ухвали суду першої інстанції та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду справи по суті.

В мотивування доводів апеляційної скарги зазначає, що суд першої інстанції безпідставно задовольнив клопотання відповідача, про проведення даної експертизи, оскільки враховуючи факт втрати позивачем професійних можливостей організму, внаслідок ушкодження здоров`я, що призвело до втрати професійної працездатності в ступені 50 %, факт спричинення позивачу моральної шкоди вбачається на підставі наявних у справі доказів, а визначення його розміру віднесено до компетенції суду, а не експерта. Крім того, суд першої інстанції помилково залишив поза увагою приписи ст. 23 ЦК України відповідно до яких визначення розміру відшкодування моральної шкоди належить саме до компетенції суду, а не експертів.

У відзиві на апеляційну скаргу АТ «Покровський гірничо-збагачувальний комбінат» просить апеляційну скаргу представника позивача залишити без задоволення, а ухвалу суду без змін.

Заслухавши суддю-доповідача, представника відповідача - Василюхи Т.О. яка заперечувала проти доводів апеляційної скарги представника позивача, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду в межах заявлених вимог, доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга представника позивача - Гузєва І.Г. , підлягає задоволенню з наступних підстав.

Задовольняючи клопотання представника відповідача про призначення судової комплексної медично-психологічної експертизи, суд першої інстанції виходив з того, що встановлення характеру та обсягу фізичних душевних страждань, яких зазнав позивач має суттєве значення для вирішення вказаного спору. Крім того, оскільки відповідачем оспорюється розмір грошового відшкодування завданої моральної шкоди, то визначення орієнтовного розміру грошової компенсації за завдані позивачу душевні та фізичні страждання, має значення для правильного вирішення спору.

Колегія суддів не погоджується з таким висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Відповідно до ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Необхідність судової експертизи в цивільному судочинстві зумовлена тим, що в процесі здійснення правосуддя суд стикається з необхідністю встановлення таких фактів (обставин), дані про які потребують спеціальних досліджень. Експертиза - це науковий, дослідницький шлях до висновків, які формулюються у висновку експерта, про фактичні обставини справи.

При цьому, судова експертиза призначається лише в разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Згідно ч.2 ст.102 ЦПК України, предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

Відповідно до частин 1, 3 статті 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

За загальним правилом експертиза призначається коли необхідність експертного висновку випливає з обставин справи та поданих доказів, при цьому особа, яка заявляє клопотання про призначення експертизи, повинна обґрунтувати та довести необхідність її призначення.

Однак, виходячи із предмету спору, та враховуючи, що стягнення моральної, завданої внаслідок ушкодження здоров`я людини, не є обов`язковим, призначення судово-психологічної експертизи, колегія суддів не вбачає обґрунтованих підстав для задоволення клопотання відповідача.

Таким чином, мета проведення у справі судово-психологічної експертизи зводиться до визначення розміру моральної шкоди та її наявності, що призводить до штучного затягування процесу, при цьому як наголошує ЄСПЛ: право на вчинення процесуальних дій стороною або щодо певної сторони не є необмеженим, позаяк обмежується, зокрема, необхідністю дотримання прав іншої сторони в процесі та власне необхідністю забезпечити дотримання права на справедливий суд у розумінні п.1 ст.6 Конвенції (рішення від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» (п.п. 52, 53, 57 та ін.).

В свою чергу, відповідно до п.4.1 рішення Конституційного Суду України № 1-9/2004 від 27 січня 2004 року, моральна шкода потерпілого від нещасного випадку на виробництві чи професійного захворювання полягає зокрема, у фізичному болю, фізичних та душевних стражданнях, яких він зазнає у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я. Як наслідок, моральна шкода. заподіяна умовами виробництва, спричинює порушення таких особистих немайнових прав, як право на життя, право на охорону здоров`я тощо. Ушкодження здоров`я, заподіяні потерпілому під час виконання трудових обов`язків, незалежно від ступеня втрати професійної працездатності спричинюють йому моральні та фізичні страждання.

Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості (частина третя статті 23 ЦК України).

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції», визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

З огляду на зазначене, колегія суддів вважає за необхідне скасувати ухвалу Орджонікідзевського міського суду Дніпропетровської області від 28 жовтня 202 року про призначення судової комплексної медично-психологічної експертизи та зупинення провадження у справі, відмовивши у задоволенні клопотання відповідача Акціонерного товариства«Покровський гірничо-збагачувальнийкомбінат», а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

На підставі викладеного, керуючись ст.367, 368, 374, 379, 381- 384 ЦПК України, Дніпровський апеляційний суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Гузєва Ігоря Григоровича задовольнити.

Ухвалу Орджонікідзевського міського суду Дніпропетровської області від 28 жовтня 2020 року скасувати. Відмовити у задоволенні клопотання у проведенні судової комплексної медично-психологічної експертизи.

Цивільну справу направити до Орджонікідзевського міського суду Дніпропетровської області для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Повне судове рішення складено 08 грудня 2020 року.

Головуючий:

Судді: