02.12.2020

Справа № 2-1458/96
Провадження №2-зз/642/22/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

2 грудня 2020 р. м. Харків

Суддя Ленінського районного суду м. Харкова Шрамко Л.Л., розглянувши клопотання ОСОБА_1 про зняття арешту

в с т а н о в и в:

Заявник ОСОБА_1 звернувся до суду, просить скасувати арешт на будинок АДРЕСА_1 , накладений 16.08.2007 року за № 5498913.

До заяви додав копію рішення Ленінського районного суду м.Харкова від 26 листопада 1996 року у справі № 2-1458.

Дослідивши клопотання з додатками, суд вважає, що клопотання підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

Нормами діючого Цивільного процесуального кодексу України не встановлені вимоги щодо форми та змісту заяви про скасування арешту.

Разом з тим, ч. 9 ст. 10 ЦПК України визначає, що якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону).

За таких підстав суд застосовує до форми та змісту клопотання ОСОБА_1 про скасування арешту вимоги, визначені законом для позовної заяви (ст. ст. 175, 177 ЦПК України).

Відповідно до ст. 158 ЦПК України с уд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Звертатись з заявою про зняття арешту до суду можливо лише у разі накладення арешт на підставі ухвали суду.

З наданих матеріалів не вбачається, на підставі якого документа накладений арешт на будинок заявника.

Додана заявником до клопотання копія рішення Ленінського районного суду м.Харкова від 26 листопада 1996 року не має відношення до накладення арешту. Арешт, як слідує з наданого заявником Витягу про реєстрацію прав та заборон на нерухоме майно, накладений 16.08.2007 року, заборона зареєстрована за № 5498913

Заявнику слід надати ухвалу суду, якою накладено арешт, якщо арешт було накладено ухвалою суду, а ні державним виконавцем чи іншою посадовою особою.

Відповідно до п.2 Постанови № 5 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03 червня 2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби.

У випадках, коли арешт майна проводився для забезпечення конфіскації чи стягнення майна на користь держави, як відповідач до участі у справі у встановленому законом порядку також залучається відповідний територіальний орган Державної фіскальної служби України.

У спорах про зняття арешту з майна, яке є предметом застави (іпотеки) або придбано за рахунок кредиту, який не погашено, в якості третіх осіб у встановленому законом порядку залучаються заставодержатель (іпотекодержатель) або кредитор.

Отже, якщо арешт накладено в порядку виконання рішення суду державним виконавцем, а не ухвалою суді, слід звернутись до суду не з клопотанням про скасування арешту, а з позовною заявою до стягувача, за заявою якого відкрито виконавче провадження, та залучити боржника та всіх зацікавлених осіб. При цьому позовна заява подається окремо, та не може бути подана на усунення недоліків при подачі даної заяви про скасування арешту.

Відповідно до ч.1ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ст.185 ЦПК України ухвалою суду від 18 листопада 2020 року заяву залишено без руху, заявнику запропоновано усунути вказані недоліки протягом 5 днів з щдня огтрнимання копії ухвали..

26 листопада 2020 року копія ухвала заявником отримана, про що свідчить поштове повідомлення, однак и ухвала суду заявником до цього часу не виконана.

За змістом ч.3 ст. 185 ЦПК України якщо заявник не усунув недоліки заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається заявникові.

Оскільки ухвала суду до цього часу не виконана, клопотання слід вважати неподаною та повернути заявнику.

Керуючись ст. ст. 177, 185 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_1 про зняття арешту вважати неподаною та повернути заявнику.

Роз`яснити заявнику, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Ленінський районний суд м.Харкова протягом 15 днів з дня складення вказаної ухвали.

Суддя - Л.Л. Шрамко