У Х В А Л А

04 грудня 2020 року

м. Київ

провадження №22-ц/824/15704/2020

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Мазурик О.Ф.,

перевіривши відповідність апеляційної скарги ОСОБА_1

на заочне рішення Оболонського районного суду м. Києва

09 лютого 2018 року

в складі судді Васалатія К.А.

у справі №756/14399/17 Оболонського районного суду м. Києва

за позовом ОСОБА_2

до ОСОБА_1

про стягнення аліментів,

В С Т А Н О В И В:

Заочним рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 09 лютого 2018 року позов задоволено.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 07 жовтня 2020 року відмовлено відповідачу в задоволенні заяви про перегляд заочного рішення.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду позивачка подала апеляційну скаргу разом з клопотанням про звільнення її від сплати судового збору, у зв`язку з тяжким майновим станом.

Дослідивши матеріали апеляційної скарги, суд приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Звертаючись до суду з клопотанням про звільнення від сплати судового збору ОСОБА_1 посилалася на те, що вона має тяжкий матеріальний стан, оскільки фактично з дитиною проживає на аліменти, які виплачує позивач за рішенням суду, інших доходів не має.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

За приписами пункту 1 частини 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір» (далі - Закон), враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за клопотанням такої сторони відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умови, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Згідно з ч. 3 ст. 136 ЦПК України з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

З матеріалів справи вбачається, що на підтвердження свого майнового стану за попередній календарний рік (2019 рік) ОСОБА_1 до клопотання про звільнення від сплати судового збору долучила докази про свої доходи, а саме відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків №4401 від 08.10.2020, видані Головним управлінням ДПС у Сумській області. Згідно даних відомостей дохід ОСОБА_1 за період з 4 кварталу 2019 року по 2 квартал 2020 року становить 2 790,00 грн (а.с. 119). Тобто у даному документі відсутня інформація про отриманий ОСОБА_1 дохід за період з 1 по 3 квартал включно 2019 року.

Крім того, ОСОБА_1 не надано відомостей з Управління Пенсійного фонду України щодо отриманого чи неотриманого нею доходу за 2019 рік.

Отже, з наданих ОСОБА_1 доказів на підтвердження свого доходу за 2019 рік неможливо повністю встановити розмір доходу за 2019 рік, та у зв`язку з цим неможливо визначити чи наявні підстави для звільнення скаржника від сплати судового збору.

Таким чином, для вирішення клопотання про звільнення від сплати судового збору скаржнику необхідно надати належні докази, які підтверджують його дохід за 2019 рік з 1 по 4 квартали (з січня по грудень 2019 року) включно.

При цьому, суд звертає увагу, що отримати інформацію з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків фізична особа може через особистий кабінет (електронний кабінет) на офіційному порталі Державної фіскальної служби України.

Крім того, оскільки згідно вимог закону, вирішуючи питання про звільнення учасника справи від сплати судового збору, суд враховує майновий стан такого учасника, ОСОБА_1 на підтвердження майнового стану необхідно надати докази наявності у неї рухомого та нерухомого майна. Такими доказами є витяги з державних реєстрів.

Докази на підтвердження доходу ОСОБА_1 за 2019 рік та докази наявності рухомого і нерухомого майна необхідно подати до Київського апеляційного руху.

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, яка передбачає залишення позовної заяви (апеляційної скарги) без руху з наданням строку для усунення виявлених судом недоліків.

За вказаних обставин, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати строк для усунення виявлених судом недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст. 185, 356, 357 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на заочне рішення Оболонського районного суду м. Києва від 09 лютого 2018 року - залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня отримання ухвали суду.

Роз`яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що у випадку не усунення у встановлений термін виявлених судом недоліків, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та такою, що підлягає поверненню.

Ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя О.Ф. Мазурик