Номер провадження: 22-ц/813/1721/20
Номер справи місцевого суду: 520/4536/19
Головуючий у першій інстанції Петренко В. С.
Доповідач Дрішлюк А. І.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 квітня 2020 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді Дрішлюка А.І., суддів Драгомерецького М.М., Громіка Р.Д.,

при секретарі судового засідання Павлючук Ю.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на ухвалу Київського районного суду м. Одеси від 13 червня 2019 року про залишення заяви без розгляду по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про стягнення грошової суми позики, -

ВСТАНОВИВ:

Процесуальний рух справи та позиції сторін в суді першої інстанції.

05 березня 2019 року ОСОБА_2 представник ОСОБА_1 звернувся до суду із позовною заявою, в якій просив суд стягнути з ОСОБА_3 на свою користь грошову суму позики у розмірі 623752,42 грн. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначав, що 09 жовтня 2017 року між сторонами було укладено договір позики, згідно якого відповідач отримав грошові кошти у розмірі 623752, 42 грн, що в еквіваленті складало 20000,00 євро по курсу НБУ станом на 10.10.2017 року, зі строком повернення до 10 жовтня 2018 року, на підтвердження чого відповідачем було складено та підписано заяву. На момент звернення до суду із зазначеними позовними вимогами, відповідач свої зобов`язання по поверненню коштів не виконав, у зв`язку з чим, позивач просив задовольнити позовні вимоги в повному обсязі (а.с.2-3).

Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 13 червня 2019 року вирішено позовну заяву ОСОБА_1 залишити без розгляду (а.с.21-22).

Процесуальний рух справи та позиції сторін в суді апеляційної інстанції.

Не погоджуючись із вказаною ухвалою суду першої інстанції, ОСОБА_2 представник ОСОБА_1 звернувся до суду із апеляційною скаргою, в якій просить суд скасувати оскаржувану ухвалу та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. В обґрунтування апеляційної скарги апелянт зазначає, що вказанні обставини справи, на які посилався суд першої інстанції при постановленні оскаржуваної ухвали, не відповідають дійсності, адже представником позивача було отримано лише одну повістку на 13.06.2019 року, проте по справі, яка не стосується заявлених позовних вимог та взагалі сторін, жодних інших повідомлень про дату, час та місце судового розгляду зазначеної цивільної справи, ні позивачем, ні представником позивача отримано не було (а.с.24-33).

Відзив на апеляційну скаргу до апеляційного суду не надходив.

З врахуванням недостатньої кількості суддів в Одеському апеляційному суді (з 2013 року кількість суддів в цивільній палаті зменшилася з 48 до 16, які фактично здійснюють судочинство), щодо яких здійснюється автоматизований розподіл справ (без урахування суддів, які хворіють, перебувають у відрядженні, знаходяться у відпустці), що створює надмірне навантаження та виключає можливість розгляду справи в строки, передбачені національним законодавством, судом апеляційної інстанції було здійснено розгляд справи з врахуванням поточного навантаження, яке обумовило затягування розгляду справи по незалежним від суду причинам.

Сторони в судове засіданняне з`явилися, про час, дату та місце судового засідання були повідомленні належним чином. Відповідно до ч. 2 ст. 372 ЦПК України, неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Позиція апеляційного суду по справі.

Дослідивши матеріали цивільної справи, доводи апеляційної скарги, апеляційний суд дійшов до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Приймаючи оскаржувану ухвалу суд першої інстанції виходив з того, що протягом всього строку знаходження зазначеної цивільної справи в провадженні Київського районного суду м. Одеси, позивач та її представник жодного разу не з`явились в судові засідання, про час та місце повідомлялись належним чином, клопотань про розгляд зазначеної справи за їх відсутності не подавали, а тому на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд вирішив залишити позовну заяву без розгляду.

Апеляційний суд погоджується з висновком суду першої інстанції та відхиляючи доводи апеляційної скарги вважає за необхідне зазначити наступне.

Як вбачається з матеріалів справи позивач звернувся до суду з позовом про стягнення з відповідача суми позики в розмірі 623752,42 грн. Крім іншого позивач просив розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження (а.с. 2-3). Ухвалою Київського районного суду м. Одеси (суддя Петренко В.С.) від 20.03.2019 року задоволено клопотання позивача та відкрито провадження в справі в порядку спрощеного позовного провадження (ціна позову не перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб та є малозначною в контексті ч. 6 ст. 19 ЦПК України). При цьому суд вирішив розглядати справу з повідомленням сторін та призначив справу до розгляду у відкритому судовому засіданні на 13.05.2019 року (а.с. 13-14).

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи.

Відповідно до положень ст. 279 ЦПК України розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. Розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться. За ч. 5 вказаної статті суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно з ч.ч. 1-4 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ч. 5 вказаної статті суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: керує ходом судового процесу; сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Отже, положеннями процесуального законодавства учасникам провадження надається відповідний об`єм процесуальних прав та процесуальних обов`язків. Сторони в процесі розгляду справи самостійно несуть ризик настання наслідків за вчинення/невчинення ними відповідних процесуальних дій. При цьому сторона, як ініціатора процесу на відповідній стадії, повинна проявляти зацікавленість в ході розгляду справи, в тому числі використовувати надані законодавством можливості отримувати інформацію про хід розгляду справи (дата судового засідання, процесуальні документи тощо), яка знаходиться у вільному доступі в мережі Інтернет, за допомогою технічних джерел.

Як було вище зазначено суд першої інстанції ухвалою від 20.03.2019 року вирішив відкрити провадження в справі в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи та призначив розгляд справи у відкритому судовому засіданні на 13.05.2019 року (а.с. 13-14). Представник позивача був повідомлений про розгляд справи, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, отримане представником 01.04.2019 року (а.с. 17). Крім того, вказана ухвала про відкриття провадження в справі була своєчасно направлена судом першої інстанції та міститься в Єдиному державному реєстрі судових рішень (інформація за результатами пошуку по номеру справи). Разом з тим, жодних клопотань про відкладення розгляду справи з зазначенням поважних причин неявки в судове засідання представником позивача до суду першої інстанції не подавалось.

В зв`язку з неявкою сторін судове засідання в справі було відкладено на 13.06.2019 року (а.с. 18). Представник відповідача був повідомлений про розгляд справи на вказану дату, що, також, підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, отримане представником 27.05.2019 року (а.с. 19). Причини неявки в судове засідання сторона позивача не повідомила, будь яких клопотань про відкладення розгляду справи із зазначенням поважних причин (в тому числі на офіційну електронну пошту суду) представник позивача до суду не подавав. Доводи апелянта щодо отримання 25.05.2019 року судової повістки про виклик до суду на 13.06.2019 року в справі про визнання права власності відхиляються апеляційним судом, оскільки в наданій апелянтом повістці про виклик до суду правильно вказані номер справи (№ 520/4536/19), адресат (представник позивача ОСОБА_2 ), суд, суддя тощо, за наявністю чого представник позивача міг переглянути інформацію про хід розгляду справи в мережі Інтернет на офіційній сторінці суду першої інстанції (в розділі «Розклад засідань», «Стан розгляду справ») або ж надіслати відповідне клопотанням про отримання інформації про стан розгляду справи на офіційну електронну пошту суду першої інстанції. Разом з тим будь-яких вище наведених дій стороною позивача вчинено не було, так само як і не було надано до суду жодних заяв щодо повідомлення поважних причин неявки в судове засідання чи клопотань про відкладення розгляду справи.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Тому, враховуючи наведене, апеляційний суд дійшов висновку, що суд першої інстанції правильно встановив та оцінив обставини справи та, з врахуванням повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленої сторони позивача відповідно до положень процесуального законодавства, правильно ухвалив рішення про залишення позову без розгляду.

Таким чином, враховуючи вище наведене, оскільки доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження та не спростували правильного висновку суду першої інстанції, апеляційний суд відмовляє в задоволенні апеляційної скарги та залишає оскаржувану ухвалу без змін на підставі ст. 375 ЦПК України.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 375, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, Одеський апеляційний суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 задовольнити частково.

Ухвалу Київського районного суду м. Одеси від 13 червня 2019 року про залишення заяви без розгляду залишити без змін.

Постанова Одеського апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційного скарги до Верховного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Судді Одеського апеляційного суду А.І. Дрішлюк

М.М. Драгомерецький

Р.Д. Громік

15.04.2020 року м. Одеса