Провадження № 2/638/1167/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 березня 2020 року Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого Аркатової К.В.,

секретаря Рижикової В.Г.,

за участю позивача ОСОБА_1 ,

відповідача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м.Харкові у приміщенні суду в порядку спрощеного провадження клопотання відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, виклик свідків та долучення письмових доказів по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні судді Дзержинського районного суду м.Харкова Аркатової К.В. знаходиться цивільна справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди завданої залиттям квартири у розмірі 22500 грн.

У судовому засіданні відповідач звернулась до суду з клопотанням про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, вказуючи про необхідність допитати свідків військовослужбовців: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ; долучити письмові докази, які свідчать про знаходження її в день залиття за межами місця проживання, а також акт про залиття її квартири.

Позивач покладалась на розсуд суду.

Дослідивши матеріали справи, вислухавши думку сторін, суд прийшов до наступного.

Ухвалою суду від 28.11.2019 року провадження по вищевказаній справі відкрито та призначеного до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Відповідно до ч. 4 ст. 277 ЦПК України, якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про: залишення заяви відповідача без задоволення; розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Розгляд справ у порядку спрощеного позовного провадження регулюється главою 10 ЦПК України.

При визначенні порядку судового розгляду цієї справи судом застосовано процесуальні вимоги ч. 4, ч. 6 ст. 19, ст. 274 ЦПК України та із урахуванням предмету позову встановлено, що ця справа відноситься до категорії незначної складності справ.

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність справи або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні. Частиною 6 ст.19 ЦПК України визначено критерії малозначних справ.

Згідно ч. 2 ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Відповідно до ч. 4 ст. 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1 1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя; 2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

Предмет даної справи не підпадає під обмеження, які визначені ч. 4 ст. 274 ЦПК України, справа є малозначною, дана категорія справ передбачає собою розгляд позовів у скорочені терміни, відтак розглядається в порядку спрощеного провадження.

З клопотання відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження не вбачається перешкод для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, посилання відповідача на необґрунтованість позову є підставою для відмови у задоволення позовних вимог, клопотань про призначення експертизи, витребування доказів учасниками справи в порядку визначеному ст. 182 ЦПК України не заявлено.

Крім цього, сторони не позбавлені права подати всі необхідні докази на підтвердження чи заперечення позовних вимог до початку розгляду справи по суті.

Суд наголошує, що спрощене провадження, як і загальне позовне провадження спрямовані на всебічний, повний та об`єктивний розгляд справи з дослідженням всіх наданих сторонами доказів, вивченням всіх заяв сторін по суті справи, тобто спрощене провадження не є провадженням в якому розглядаються безспірні вимоги. Отже, позивач та відповідач не позбавлені можливості викласти свої доводи, аргументи, міркування, заперечення у письмових заявах по суті справи, не позбавлені можливості надавати суду свої докази на спростування вимог та заперечень один одного у строки визначені судом або законом, та в повній мірі користуються правами, передбаченими ЦПК України.

Загалом суд констатує, що всі посилання викладені відповідачем у своєму запереченні проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження ґрунтується на не визнанні останньою позовних вимог, що не змінює характер правовідносин сторін.

Суд відмовляє в задоволенні клопотання про виклик та допит свідків, оскільки останнє суперечить вимогам ч.2 ст.91 ЦПК України.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Разом з тим, суд вважає за можливе долучити до матеріалів справи надані відповідачем письмові докази.

Керуючись ст.277 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволення клопотання відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження та виклик свідків по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди відмовити.

Письмові докази надані відповідачем долучити до матеріалів справи.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Головуючий