Єдиний унікальний номер № 616/68/20
Провадження № 2/616/79/20
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

«28» лютого 2020 року Великобурлуцький районний суд

Харківської області

в складі: головуючого судді РИКОВА М.І.

за участю секретаря

судового засідання ЛОГВІНОВОЇ М.В.

позивача не з`явилась

відповідача не з`явився

Справа № 616/68/20,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження в залі суду в смт. Великий Бурлук справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

в с т а н о в и в:

ОСОБА_3 звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_4 про розірвання шлюбу, зареєстрованого Московським районним у місті Харкові відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області 07 березня 2018 року, актовий запис № 236.

На обґрунтування позову ОСОБА_3 пояснила, що від шлюбу сторони не мають спільних неповнолітніх дітей. За час спільного проживання між ними постійно виникали сварки, сторони припинили шлюбні відносини, між ними втрачено почуття любові та взаємоповаги. У зв`язку з чим позивач звернулася до суду та просить розірвати шлюб між сторонами.

Ухвалою Великобурлуцького районного суду Харківської області від 12 лютого 2020 року відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом сторін).

Позивач ОСОБА_3 про час та місце розгляду даної справи була повідомлена належним чином, судову повістку отримано 18 лютого 2020 року (а.с.26), на адресу суду надала заяву, в якій просила справу розглядати без її участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі. У разі неявки відповідача у судове засідання просила прийняти заочне рішення(а.с.13).

Відповідач ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився з невідомих суду причин, у встановлений судом строк належним чином був повідомлений про розгляд справи, судову повістку отримано 18 лютого 2020 року, що вбачається з рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с.27). На адресу суду надав заяву в якій просив розгляд справи здійснювати без його участі та просив шлюб розірвати (а.с.28).

Відповідно до ч.2 ст.247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції (§ 66 - 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08 листопада 2005 року у справі «Смірнова проти України»).

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про задоволення позову, виходячи з наступних підстав.

Матеріалами справи встановлено, що ОСОБА_5 та ОСОБА_4 07 березня 2018 року уклали шлюб, який зареєстровано Московським районним у місті Харкові відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис № 236 (а.с.04).

Від шлюбу сторони не мають спільних неповнолітніх дітей.

Відповідно до ч.1 ст.110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя, а згідно зі ст.112 СК України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги інтереси неповнолітніх дітей та інші обставини життя подружжя.

Згідно ст.13 ЦПК України суд розглядає цивільну справу в межах заявлених вимог та на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Судом встановлено, що шлюбно-сімейні відносини між сторонами припинені, шлюб існує лише формально. Позивач та відповідач в своїх заявах підтримали позовні вимоги та просили шлюб розірвати. В зв`язку з цим, суд вважає, що вжиття заходів щодо збереження сім`ї не може дати позитивного результату та буде суперечити інтересам сторін і впливати на їх психоемоційний стан, а тому шлюб слід розірвати.

Виходячи із змісту ч.3 та ч.4 ст.56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.

Згідно зі ст.24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст.16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя (ст.110 СК України).

Оскільки позивач та відповідач наполягають на розірванні шлюбу, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим.

За ч.2 ст.112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них або інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

В силу ч.1 ст.82 ЦПК України, обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників.

Згідно ч.4 ст.206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

За таких обставин суд дійшов висновку, що подальше спільне життя подружжя та збереження їх сім`ї стали неможливими, оскільки це суперечить інтересам обох, заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їхні особисті та майнові права, а тому, згідно із ч.1 ст.110, ст.112 СК України, шлюб між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 підлягає розірванню.

Згідно ч.2 ст.114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Згідно з ч.3 ст.115 Сімейного кодексу України - документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

За змістом ст.113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Позивач виявила бажання після розірвання шлюбу залишити прізвище чоловіка - « ОСОБА_6 » (а.с.03).

Керуючись ст.ст. 24, 104, 105, 110, СК України, ст.ст. 12, 13, 259, 263, 264-265, 274-275 ЦПК України, районний суд,-

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_3 - задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 07 березня 2018 року Московським районним у місті Харкові відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис № 236 між ОСОБА_7 та ОСОБА_8 - розірвати.

Після розірвання шлюбу позивачу залишити прізвище « ОСОБА_6 ».

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через Великобурлуцький районний суд Харківської області шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій ст.358 цього Кодексу.

Позивач: ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка м. Мінськ, Республіка Білорусь, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженець м. Харків, реєстраційний номер картки платника податків НОМЕР_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Повний текст рішення виготовлено та підписано 28 лютого 2020 року.

Головуючий Суддя Великобурлуцького районного суду

Харківської області М.І.РИКОВ