Справа №303/6378/19 2/303/163/20
Ряд. стат. звіту - 8
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 лютого 2020 року м.Мукачево

Мукачівський міськрайонний суд Закарпатської області

в особі головуючого-судді Куцкір Ю.Ю.

з участю секретаря судових засідань Славич М.В.

предстапвника позивача ОСОБА_1

представника відповідача Дорош І.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Мукачево цивільну справу за позовом ОСОБА_2 та ОСОБА_3 до АТ «Альфа-Банк» та державного реєстратора Велятинської сільської ради Хустського району Закарпатської області Горщар Михайла Васильовича, треті особи, що не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивачів: ОСОБА_4 та ОСОБА_5 про визнання незаконним рішення про перехід права власності на нерухоме майно, -

в с т а н о в и в :

Позивачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 звернулися до суду із позовною заявою до АТ «Альфа-Банк» та державного реєстратора Велятинської сільської ради Хустського району Закарпатської області Горщар М.В., треті особи, що не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивачів: ОСОБА_4 та ОСОБА_5 про визнання незаконним рішення про перехід права власності на нерухоме майно.

Позов мотивований тим, що 03.09.2019 року державний реєстратор Велятинської сільської ради Хустського району Горщар М.В. здійснив реєстрацію переходу домоволодіння, яке розташоване в АДРЕСА_1 , за ПАТ «Укрсоцбанк» на підставі іпотечного договору від 19.05.2006 року №305/84-Ж, серія на номер 1497 Рішення про державну преєстрацію прав та їх обитяжень, індексний номер 48384376 від 26.08.2019 року та реєстрацію речового права, права власності на земельну ділянку, реєстраційний номер нерухомого майна 104, площею 0,2999 га в АДРЕСА_1 , кадастровий номер :01:016:0224 за ПАТ «Укрсоцбанк» на підставі іпотечного договору від 19.05.2006 року №305/84-Ж, серія та номер 1497 рішення про длержавну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 48484697 від 03.09.2019 року. Позивачі вважають, що дана реєстрація права власності є незаконною виходячи з наступних причин.

Підставою для реєстрації права власності на предмет іпотеки за банком було повідомлення про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання від 20.06.2019 року №2023. Зазначене повідомлення не отримувалося позивачами. Крім цього, дане повідомлення містить недостовірні дані про адресу місця проживання отримувачів та інформацію щодо розміру заборгованості. Рішенням Мукачівського міськрайонного суду від 21.03.2019 року позов ПАТ «Укрсоцбанк» був задовлений частково, звернуто стягнення на предмет іпотеки житловий будинок, а також земельну ділянку, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , в рахунок погашення заборгованості за договором кредитної лінії №305/84-Ж від 19.05.2006 року в сумі 54 047,91 Євро. Станом на дату направлення вимоги від 20.06.2019 року представник ПАТ «Укрсоцбанк» був обізнаний з рішенням суду, його не оскаржував в апеляційному порядку. Більше того, отримав виконавчі листи на його примусове виконання. Таким чином, вимога про заборгованість по кредитному договору в сумі 133 242,12 Євро спростовується рішенням суду від 21.03.2019 року. Крім цього, звертаючи стягнення на предмет іпотеки відповідач не мав у своєму розпорядженні висновку про ринкову вартість предмета іпотеки. Так, на момент передачі майна в іпотеку вартість нерухомого майна становила 1 060 000 гривень, що на той час еквівалентно 170 000 Євро. Також, державний реєстратор перевіряючи подані Іпотекодерджателем документи не пересвідчився чи дійсно вимога про усунення порушення договору іпотеки була отримана Іпотекодавцем і чи з моменту отримання вимоги пройшло 30 днів. Той факт, що реєстратор зазначених обставин не перевірив підтверджується тим, що Вимога про усунення порушень надсилалася ОСОБА_2 і ОСОБА_3 за адресою: АДРЕСА_2 та ОСОБА_5 за адресою АДРЕСА_1 .

Таким чином, позивачі вважають, що перехід права власності на предмет іпотеки до іпотекодержателя відбувся з порушенням порядку, закріпленого в договорі іпотеки, оскільки між сторонами існує спір про розмір заборгованості, жодних вимог від іпотекодержателя про передачу права власності на предмет іпотеки у рахунок виконання основного зобов`язання вони не отримували, тобто не були належним чином повідомлені про виникнення іпотечного випадку, як і не отримували рішення про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом набуття права власності на нього, а також інформації про вартість майна за якою відбувалося зарахування вимог.

Представник позивачів Шпуганич В.П. в судовому засіданні позов підтримав та просив суд його задоволити з підстав зазначених в ньому.

Представник відповідача АТ «Альфа-Банк» - Дорош І.І. в судовому засіданні заперечила щодо задоволення позову.

Відповідач державний реєстратор Велятинської сільської ради Горщар М.В. в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причину неявки суд не повідомив, відзив на позовну заяву не подав.

Треті особи ОСОБА_4 та ОСОБА_5 в судове засідання не з`явилися, хоча про час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, про причини неявки суду не повідомили.

Заслухавши пояснення представника позивачів, представника відповідача, вивчивши матеріали справи та дослідивши докази, які були надані сторонами у справі і надаючи їм оцінку як в цілому, так і кожному доказу, суд приходить до наступного висновку.

Частиною 1 ст.4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно ч.1 ст.5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Відповідно до ч.3, 4 ст.12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи, і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Згідно ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Частиною 1 ст.76, ч.1, 2 ст.77, ст.ст.79 і 80 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Судом встановлено, що із Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №182260007 від 24.09.2019 року вбачається, що 27.08.2019 року державним реєстратором Велятинської сільської ради Хустського району Закарпатської області Горщар М.В., на підставі Іпотечного договору №305/84-Ж від 19.05.2006 року, земельну ділянку, кадастровий номер :01:016:0224 за адресою АДРЕСА_1 було зареєстровано за АТ «Укрсоцбанк». Крім цього, 21.08.2019 року, цим же державним реєстратором, на підставі Іпотечного договору №305/84-Ж від 19.05.2006 року, домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , було зареєстроване за АТ «Укрсоцбанк» (а.с. 9-11).

19.05.2006 року між АКБСР «Укрсоцбанк» та ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 був укладений Іпотечний договір №305/84-Ж, згідно якого іпотекодавці передали в іпотеку іподекодержателю у якості забезпечення виконання Позичальником зобов`язань по Договору про надання невідновлюваної кредитної лінії №305/84-Ж від 19.05.2006 року, наступне нерухоме майно недобудований житловий будинок АДРЕСА_1 та земельну ділянку, кадастровий номер :01:016:0224, на якій знаходиться вищезазначений будинок (а.с. 12-16).

Рішенням Мукачівського міськрайонного суду від 21.03.2019 року позов ПАТ «Укрсоцбанк» до ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_3 про звернення стягнення на предмет іпотеки був частково задоволений. Зокрема, звернуто стягнення на предмет іпотеки, а саме на: житловий будинок з приналежними надвірними спорудами та прибудовами, а також на земельну ділянку, на якій знаходиться житловий будинок, кадастровий номер: :01:016:0224, які знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , в рахунок погашення заборгованості за договором про надання не відновлювальної кредитної лінії №305/84-Ж від 19.05.2006 року, в сумі 54 047 (п`ятдесят чотири тисячі сорок сім) Євро 91 Євро центів на користь ПАТ «Укрсоцбанк» шляхом проведення прилюдних торгів згідно ЗУ «Про виконавче провадження», за початковою ціною, встановленою на рівні не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна, на підставі оцінки проведеної суб`єктом оціночної діяльності незалежним експертом на стадії оцінки майна, під час проведення виконавчих дій (а.с. 17-22).

20.06.2019 року АТ «Укрсоцбанк» на адресу проживання ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 і ОСОБА_3 надіслав останнім повідомлення про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання на підставі договору та анулювання залишку заборгованості за основним зобов`язанням (а.с. 25).

Згідно Рекомендованих повідомлень про вручення поштового відправлення ОСОБА_2 і ОСОБА_3 за адресою: АДРЕСА_2 , зазначено про отримання листів 16.07.2019 року (а.с. 26, 27).

Із Звіту №01/08/19 про незалежну оцінку нерухомого майна - житлового будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , вбачається, що ринкова вартість зазначеного нерухомого майна станом на 21.08.2019 року складає 12 560 000 гривень (а.с. 103-108).

Відповідно до листа №2/397/1 від 06.11.2019 року заступника директора Закарпатської дирекції АТ «Укрпошта» Р.П. Матьковського надісланий на адресу ОСОБА_2 зазначено, що згідно даних пошукової системи «Укрпошта» та інформації відповідних підрозділів Закарпатської дирекції АТ «Укрпошта» встановлено, що рекомендований лист за номером 575 не значиться (а.с. 109).

Відповідно до листа №2/398/1 від 06.11.2019 року заступника директора Закарпатської дирекції АТ «Укрпошта» Р.П. Матьковського надісланий на адресу ОСОБА_3 зазначено, що згідно даних пошукової системи «Укрпошта» та інформації відповідних підрозділів Закарпатської дирекції АТ «Укрпошта» встановлено, що рекомендований лист за номером 617 не значиться (а.с. 110).

Із Рекомендованих повідомлень про вручення поштового відправлення ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 , ОСОБА_4 , за адресою: АДРЕСА_1 , слідує, що адресати не отримали листа, після чого вони були повернуті за закінченням встановленого строку зберігання (а.с. 138-145).

Відповідно до Рішення єдиного акціонера АТ «Укрсоцбанк» №5/2019 від 15.10.2019 року рішенням Загальних зборів акціонерів АТ «Альфа-Банк» вирішено реорганізувати АТ «Укрсоцбанк» на здійснення подальших дій щодо його припинення шляхом приєднання до АТ «Альфа-Банк». Ухвалою Мукачівського міськрайонного суду від 23.01.2020 року залучено до участі у справі правонаступника АТ «Укрсоцбанк», а саме АТ «Альфа-Банк».

Дані правовідносини регулюються нормами ЗУ «Про іпотеку», ЗУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» та ЦК України.

Відповідно до статті 1 Закону України від 05 червня 2003 року №898-IV «Про іпотеку» (далі - Закон № 898-IV) іпотека - вид забезпечення виконання зобов`язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов`язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом.

Іпотека виникає на підставі договору, закону або рішення суду. До іпотеки, яка виникає на підставі закону або рішення суду, застосовуються правила щодо іпотеки, яка виникає на підставі договору, якщо інше не встановлено законом (стаття 3 Закону № 898-IV).

За приписами частини першої статті 35 Закону №898-IV у разі порушення основного зобов`язання та/або умов іпотечного договору іпотекодержатель надсилає іпотекодавцю та боржнику, якщо він є відмінним від іпотекодавця, письмову вимогу про усунення порушення. В цьому документі зазначається стислий зміст порушених зобов`язань, вимога про виконання порушеного зобов`язання у не менш ніж тридц`ятиденний строк та попередження про звернення стягнення на предмет іпотеки у разі невиконання цієї вимоги. Якщо протягом встановленого строку вимога іпотекодержателя залишається без задоволення, іпотекодержатель вправі прийняти рішення про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання на підставі договору.

Положеннями статті 37 Закону №898-IV визначено, що іпотекодержатель може задовольнити забезпечену іпотекою вимогу шляхом набуття права власності на предмет іпотеки. Договір про задоволення вимог іпотекодержателя, який передбачає передачу іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання основного зобов`язання, є правовою підставою для реєстрації права власності іпотекодержателя на нерухоме майно, що є предметом іпотеки.

Із внесенням змін до цієї норми згідно із Законом України від 25 грудня 2008 року №800-VI «Про запобігання впливу світової фінансової кризи на розвиток будівельної галузі та житлового будівництва» (далі - Закон №800-VI) норми статті 37 Закону №898-IV передбачають, що іпотекодержатель може задовольнити забезпечену іпотекою вимогу шляхом набуття права власності на предмет іпотеки. Правовою підставою для реєстрації права власності іпотекодержателя на нерухоме майно, яке є предметом іпотеки, є договір про задоволення вимог іпотекодержателя або відповідне застереження в іпотечному договорі, яке прирівнюється до такого договору за своїми правовими наслідками та передбачає передачу іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання основного зобов`язання.

Приписами статті 36 Закону №898-IV (в редакції, яка діяла на час укладення договору іпотеки) передбачено, що сторони іпотечного договору можуть вирішити питання про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання на підставі договору. Позасудове врегулювання здійснюється згідно із застереженням про задоволення вимог іпотекодержателя, що міститься в іпотечному договорі, або згідно з окремим договором між іпотекодавцем і іпотекодержателем про задоволення вимог іпотекодержателя, який підлягає нотаріальному посвідченню і може бути укладений в будь-який час до набрання законної сили рішенням суду про звернення стягнення на предмет іпотеки.

Договір про задоволення вимог іпотекодержателя, яким також вважається відповідне застереження в іпотечному договорі, визначає можливий спосіб звернення стягнення на предмет іпотеки відповідно до цього Закону. Визначений договором спосіб задоволення вимог іпотекодержателя не перешкоджає іпотекодержателю застосувати інші встановлені цим Законом способи звернення стягнення на предмет іпотеки.

Після внесення Законом №800-VI змін до статті 36 Закону №898-IV її нормами передбачено, зокрема, що сторони іпотечного договору можуть вирішити питання про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання на підставі договору. Позасудове врегулювання здійснюється згідно із застереженням про задоволення вимог іпотекодержателя, що міститься в іпотечному договорі, або згідно з окремим договором між іпотекодавцем і іпотекодержателем про задоволення вимог іпотекодержателя, що підлягає нотаріальному посвідченню, який може бути укладений одночасно з іпотечним договором або в будь-який час до набрання законної сили рішенням суду про звернення стягнення на предмет іпотеки.

З 01.01.2016 року набув чинності Закон України від 26.11.2015 №834-VIII Про внесення змін до Закону України Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень та деяких інших законодавчих актів України щодо децентралізації повноважень з державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» (далі - Закон №834), пунктом 2 розділу 2 Прикінцеві та перехідні положення якого встановлюють, що з дня набрання чинності цим Законом нотаріуси наділяються повноваженнями державних реєстраторів прав на нерухоме майно та можуть здійснювати державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень без вчинення нотаріальної дії щодо такого майна.

Згідно з п.46 Порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17 жовтня 2013 року №868, для проведення державної реєстрації права власності на підставі договору іпотеки, що містить застереження про задоволення вимог іпотекодержателя, заявник, крім документа, що підтверджує виникнення, перехід та припинення речових прав на нерухоме майно, подає:

1) завірену у встановленому порядку копію письмової вимоги про усунення порушень, надіслану іпотекодержателем іпотекодавцеві та боржникові, якщо він є відмінним від іпотекодавця, в якій зазначається стислий зміст порушеного зобов`язання, вимога про виконання порушеного зобов`язання не менш як 30-денний строк та попередження про звернення стягнення на предмет іпотеки у разі невиконання такої вимоги;

2) документ, що підтверджує завершення 30-денного строку з моменту отримання іпотекодавцем та боржником, якщо він є відмінним від іпотекодавця, письмової вимоги іпотекодержателя у разі, коли більш тривалий строк не зазначений у письмовій вимозі, надісланій іпотекодержателем іпотекодавцеві та боржникові, якщо він є відмінним від іпотекодавця;

3) заставну (якщо іпотечним договором передбачено її видачу).

Відповідно до ст.35 ЗУ Про іпотеку в разі порушення основного зобов`язання та/або умов іпотечного договору іпотекодержатель надсилає іпотекодавцю та боржнику, якщо він є відмінним від іпотекодавця, письмову вимогу про усунення порушення. В цьому документі зазначається стислий зміст порушених зобов`язань, вимога про виконання порушеного зобов`язання у не менш ніж тридцятиденний строк та попередження про звернення стягнення на предмет іпотеки у разі невиконання вказаної вимоги. Якщо протягом встановленого строку вимога іпотекодержателя залишається без задоволення, іпотекодержатель вправі прийняти рішення про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання на підставі договору.

Тому, обов`язок з надіслання вимоги може вважатися виконаним Іпотекодержателем лише у разі, якщо така вимога отримана іпотекодавцем і строк її виконання обчислюється з моменту отримання цієї вимоги.

Аналіз наведеної вище норми дає підстави для висновку про те, що обов`язок з надіслання вимоги може вважатися виконаним тільки в разі, коли така вимога отримана іпотекодавцем і строк її виконання обчислюється з моменту отримання такої вимоги. Таким чином, іпотекодержатель має довести не тільки факт надіслання, а й отримання вимоги, а реєстратор речових прав вимагати такі документи.

В судовому засіданні встановлено, що ПАТ «Укрсоцбанк» надсилав повідомлення боржникам, однак на іншу адресу, ніж та, яка була зазначена в Іпотечному договорі, та додатковій угоді №1 від 11.11.2008 року про внесення змін до Іпотечного договору №305/84-Ж від 19.05.2006 року, тобто ОСОБА_3 надсилав на адресу: АДРЕСА_2 , а згідно додаткової угоди №1 остання проживає за адресою: АДРЕСА_1 . Також ОСОБА_4 повідомлення надсилалося на адресу: АДРЕСА_1 , а згідно додаткової угоди №1 від 11.11.2008 року останній проживає за адресою: АДРЕСА_2 , а тому іпотекодавці повідомлення не отримували, що підтверджується Довідками Укрпошти.

Отже, підсумовуючи вищезазначене суд прийшоав до висновку, що у матеріалах справи відсутні відомості про належним чином отримання Іпотекодавцями письмової вимоги від іпотекодержателя про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом набуття на нього права власності, інформацію про вартість майна, за якою відбулося зарахування вимог, оскільки ціна набуття права власності на предмет іпотеки є істотною обставиною і повинна погоджуватися з власником майна. Крім того, оцінка майна предмету іпотеки на момент переходу права власності не проводилась.

Так, відповідно до п.4 ч.1 ст.24 ЗУ Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, у державній реєстрації прав та їх обтяжень може бути відмовлено у разі, якщо подані документи не відповідають вимогам, встановленим цим Законом, або не дають змоги встановити відповідність заявлених прав документам, що їх посвідчують.

Згідно ч.2 ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Крім цього, відносини, пов`язані з державною реєстрацією прав на нерухоме майно, регулюються Законом України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень».

Відповідно до п.1 ч.1 ст.2 ЗУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Згідно зі ст.3 ЗУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» загальними засадами державної реєстрації прав є: гарантування державою об`єктивності, достовірності та повноти відомостей про зареєстровані права на нерухоме майно та їх обтяження; обов`язковість державної реєстрації прав у Державному реєстрі прав; публічність державної реєстрації прав; внесення відомостей до Державного реєстру прав виключно на підставах та в порядку, визначених цим Законом; відкритість та доступність відомостей Державного реєстру прав. Речові права на нерухоме майно та їх обтяження, що підлягають державній реєстрації відповідно до цього Закону, виникають з моменту такої реєстрації.

Згідно положення ст.26 ЗУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» передбачено, що записи до Державного реєстру прав вносяться на підставі прийнятого рішення про державну реєстрацію прав. У разі зміни ідентифікаційних даних суб`єкта права, відомостей про об`єкт нерухомого майна, у тому числі зміни його технічних характеристик, виявлення технічної помилки в записах Державного реєстру прав чи документах, виданих за допомогою програмних засобів ведення цього реєстру (описка, друкарська, граматична, арифметична чи інша помилка), за заявою власника чи іншого правонабувача, а також у випадку, передбаченому підпунктом «в» пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону, вносяться зміни до записів Державного реєстру прав. У разі якщо помилка в реєстрі впливає на права третіх осіб, зміни до Державного реєстру прав вносяться на підставі відповідного рішення суду.

У разі скасування на підставі рішення суду рішення про державну реєстрацію прав, документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування записів про проведену державну реєстрацію прав, а також у випадку, передбаченому підпунктом «а» пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону, до Державного реєстру прав вноситься запис про скасування державної реєстрації прав. У разі скасування судом документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав до 1 січня 2013 року, або скасування записів про державну реєстрацію прав, інформація про які відсутня в Державному реєстрі прав, запис про державну реєстрацію прав вноситься до Державного реєстру прав та скасовується. У разі скасування на підставі рішення суду рішення про внесення змін до запису Державного реєстру прав, про взяття на облік безхазяйного нерухомого майна відповідний запис скасовується. У разі скасування на підставі рішення суду рішення про відмову в державній реєстрації прав, а також у випадку, передбаченому підпунктом «б» пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону, до Державного реєстру прав вноситься запис про скасування відповідного рішення та відновлюється розгляд документів за відповідною заявою у сфері державної реєстрації прав.

Як випливає із зазначених норм, єдиною підставою для внесення до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно запису про скасування державної реєстрації права власності є рішення суду про скасування відповідного рішення державного реєстратора. Таким чином, встановлений законодавством порядок скасування державної реєстрації прав на нерухоме майно передбачає необхідність звернення до суду з позовом про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав.

Отже, згідно з ч.2 ст.26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» у разі скасування на підставі рішення суду рішення про державну реєстрацію прав, документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування записів про проведену державну реєстрацію прав до Державного реєстру прав вноситься запис про скасування державної реєстрації прав.

Аналогічну правову позицію також і зазначила Велика Палата Верховного суду України у своїй Постанові від 20.03.2019 року по справі №306/2053/16-ц.

Беручи до уваги вищезазначене, суд приходить до висновку про порушення законних прав позивачів з боку відповідачів, а отже позов підлягає до задоволення.

Керуючись ст.ст. 33-37 ЗУ «Про іпотеку», ст.ст. 2, 19, 23, 34, 76-82, 141, 258, 259, 263, 264, 265, 268 ЦПК України, суд, -

р і ш и в :

Позов задоволити - повністю.

Скасувати реєстрацію речового права, права власності на нерухоме майно домоволодіння, об`єкт житлової нерухомості, реєстраційний номер нерухомого майна 104, розташований в АДРЕСА_1 за ПАТ «Укрсоцбанк» на підставі іпотечного договору від 19.05.2006 року №305/84-Ж, серія та номер 1497 Рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер 48384376 від 26.08.2019 року 11:48:08 Державний реєстратор Горщар Михайло Васильович Велятинська сільська рада Хустського району Закарпатської області та реєстрацію речового права, права власності на земельну ділянку реєстраційний номер нерухомого майна 104, площею 0,2999 га в АДРЕСА_1 , кадастровий номер земельної ділянки :01:016:0224 за ПАТ «Укрсоцбанк», на підставі іпотечного договору від 19.05.2006 року №305/84-Ж, серія та номер 1497, Рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 48484697 від 03.09.2019 08:00:33 Державний реєстратор Горщар Михайло Васильович Велятинська сільська рада Хустського району Закарпатської області.

Стягнути із Акціонерного товариства «Альфа-Банк» на користь ОСОБА_2 судовий збір у розмірі 704 (сімсот чотири) гривні 80 копійок.

Стягнути з державного реєстратора Велятинської сільської ради Горщар Михайла Васильовича на користь ОСОБА_3 судовий збір у розмірі 704 (сімсот чотири) гривні 80 копійок.

Рішення суду може бути оскаржено до Закарпатського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Позивач: ОСОБА_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , місце проживання АДРЕСА_1 .

Позивач: ОСОБА_3 , ідентифікаційний нмоер НОМЕР_2 , місце проживання АДРЕСА_1 .

Відповідач: Акціонерне товариство «Альфа-Банк», 03150, м.Київ, вул.Велика Васильківська, буд.100, .

Відповідач: державний реєстратор Велятинської сільської ради Горщар Михайло Васильович, місце знаходження с.Велятин, вул.Миру, 72, Хустський район, Закарпатська область.

Третя особа: ОСОБА_4 , ідентифікаційний номер НОМЕР_3 , місце проживання АДРЕСА_2 .

Третя особа: ОСОБА_5 , ідентифікаційний номер НОМЕР_4 , місце проживання АДРЕСА_2 .

Повний текст рішення суду складений 28.02.2020 року.

Головуючий Ю.Ю. Куцкір