провадження №2-о/756/750/20
I М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
01 грудня 2020 року Оболонський районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді - Шевчука А.В.‚
за участю секретаря - Волкової А.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за заявою ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-
У жовтні 2020 року ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) та ОСОБА_2 (місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ) звернулися до суду з заявою про розірвання шлюбу. В обґрунтування своїх вимог посилались на те, що 06.09.2008 року між ними зареєстровано шлюб Відділом реєстрації актів цивільного стану Трускавецького міського управління юстиції Львівської області, актовий запис №209. Від вказаного шлюбу мають спільну дитину - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Заявники вказують на те, що сімейне життя не склалось через несумісність характерів та відсутність взаєморозуміння. Сторони спільне господарство не ведуть. Шлюб носить формальний характер, подальше спільне життя та збереження шлюбу суперечить інтересам сторін.
При цьому зазначили, що між заявниками укладено нотаріально посвідчений договір про участь у вихованні та утриманні дитини від 08.10.2020 року, відповідно до якого сторонами досягнуто згоди стосовно участі у вихованні та утриманні спільної дитини, визначення її місця проживання.
Крім того, заявники просять суд після розірвання шлюбу за заявницею ОСОБА_2 залишити прізвище « ОСОБА_2 ».
Заявники через канцелярію суду подали заяви, в яких вимоги заяви про розірвання шлюбу підтримали у повному обсязі та просили суд проводити розгляд справи за їх відсутності.
Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступне.
06.09.2008 року між сторонами зареєстровано шлюб у Відділі реєстрації актів цивільного стану Трускавецького міського управління юстиції Львівської області, актовий запис №209.
Від шлюбу мають дитину - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Заявники вказують на те, що сімейне життя не склалось через несумісність характерів та відсутність взаєморозуміння. Сторони спільне господарство не ведуть. Шлюб носить формальний характер, подальше спільне життя та збереження шлюбу суперечить інтересам сторін.
08.10.2020 року між заявниками було укладено договір про участь у вихованні та утриманні дитини. Даний договір було укладено в письмовій формі, посвідчено Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Роєнко І.В. та зареєстровано в реєстрі за №1045.
Згідно ч. 1 ст. 24 Сімейного кодексу України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка.
Відповідно до ст. 109 Сімейного кодексу України, подружжя, яке має дітей, має право подати до суду заяву про розірвання шлюбу разом із письмовим договором про те, з ким із них будуть проживати діти, яку участь у забезпеченні умов їхнього життя братиме той з батьків, хто буде проживати окремо, а також про умови здійснення ним права на особисте виховання дітей.
З заяви про розірвання шлюбу вбачається, що сторони не проживають однією сім`єю та не ведуть спільного господарства. Їхня сім`я розпалася, збереження сім`ї не можливе, однак питання виховання, утримання дитини вирішуються ними спільно на підставі зазначеного договору.
Таким чином, враховуючи дійсну волю заявників, при цьому, відсутність порушень їх особистих майнових прав, а також прав їх дитини, суд вважає, що заява підлягає до задоволення.
Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Враховуючи статтю 113 СК України, суд вважає за необхідне задовольнити вимогу заявників щодо залишення ОСОБА_2 після розірвання шлюбу прізвище « ОСОБА_2 ».
На підставі ст. ст. 24, 109, 113 Сімейного кодексу України, керуючись ч. 3 ст. 293 ЦПК України, суд, -
Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 106.09.2008 року у Відділі реєстрації актів цивільного стану Трускавецького міського управління юстиції Львівської області, актовий запис №209 - розірвати.
Після розірвання шлюбу ОСОБА_2 залишити прізвище « ОСОБА_2 ».
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідком апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного тексту судового рішення.

Суддя А.В. Шевчук