Провадження № 2/643/5025/20
УХВАЛА

27.11.2020

Московський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді: Новіченко Н.В.,

за участю:

секретаря судового засідання: Бабельник І.В.,

позивача: ОСОБА_1 ,

позивача: ОСОБА_2 ,

представника позивача: ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в приміщенні суду матеріали справи

за позовом 1. ОСОБА_1

2. ОСОБА_2

до ОСОБА_4

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Державний нотаріус Третьої Харківської міської державної нотаріальної

контори Лебедєва Наталія Володимирівна

про визнання заповіту недійсним,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі позивач-1), ОСОБА_2 (далі позивач-2) звернулися до Московського районного суду м. Харкова з позовом до ОСОБА_4 (далі відповідач) про визнання заповіту недійсним.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 23.11.2020 відкрито провадження у справі № 643/18005/20, вирішено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, на підставі статті 53 Цивільного процесуального кодексу України залучити до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Державного нотаріуса Третьої Харківської міської державної нотаріальної контори Лебедєву Наталію Володимирівну, в порядку статті 84 Цивільного процесуального кодексу України витребувані додаткові докази у справі, підготовче засідання призначено на 27.11.2020 року.

Одночасно, разом із позовною заявою позивачами було подано заяву про забезпечення позову, відповідно до змісту якої позивачі просять суд заборонити державному нотаріусу Третьої Харківської міської державної нотаріальної контори Лебедєвій Наталії Володимирівні вчиняти нотаріальні дії стосовно оформлення права на спадщину та видачі свідоцтва про право на спадщину, яка відкрилась після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , до вирішення судом справи по суті.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 23.11.2020 призначено судове засідання з розгляду заяви про забезпечення позову на 27.11.2020 року.

26.11.2020 року на адресу Московського районного суду м. Харкова від Третьої Харківської міської державної нотаріальної контори надійшли витребувані судом документи.

Відповідач у підготовче засідання не з`явився, проте 27.11.2020 року подав заяву з проханням відкласти розгляд справи для того, щоб відповідач мав можливість укласти договір про надання професійної правничої допомоги і, відповідно, повно та всебічно захищати свої права.

Третя особа у підготовче засідання 27.11.2020 року не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином.

У підготовчому засіданні 27.11.2020 року позивачами було заявлено клопотання про витребування додаткових доказів у справі, а саме витребувати у Державного нотаріуса Третьої Харківської міської державної нотаріальної контори Лебедєвої Наталії Володимирівни матеріали спадкової справи після смерті ОСОБА_5 , зокрема матеріали щодо переліку нерухомого майна, яке входить до складу спадщини.

Крім того, позивачами було заявлено клопотання про поновлення строку для подання клопотання про витребування додаткових доказів у справі.

Розглянувши вказане клопотання, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини 1 статті 127 Цивільного процесуального кодексу України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Зі змісту статті 127 Цивільного процесуального кодексу України вбачається, що законодавець не передбачив обов`язку суду автоматично відновлювати пропущений строк за наявності відповідного клопотання заявника, оскільки у кожному випадку суд має чітко визначити, з якої саме поважної причини такий строк було порушено заявником, та чи підлягає він відновленню.

Відтак, при зверненні особи до суду з заявою про поновлення пропущеного процесуального строку, встановленого законом, заявником повинно бути доведено наявність поважних причин пропуску такого строку. Суд зауважує, що поважними визнаються лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними і пов`язані з дійсними істотними труднощами для вчинення процесуальних дій. Цивільний процесуальний кодекс України не пов`язує право суду поновити пропущений строк з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку. Отже, в кожному випадку суд з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінює докази, що наведені в обґрунтування клопотання про його відновлення, та робить мотивований висновок щодо поважності чи не поважності причин пропуску строку.

В даному випадку, оцінивши викладені позивачами в обгрунтування вказаного клопотання обставини, через які вони були позбавлені можливості своєчасно подати клопотання про витребування доказів, суд вважає їх поважними, у зв`язку з чим вважає за необхідне на підставі частини 1 статті 127 Цивільного процесуального кодексу України клопотання позивачів задовольнити та поновити пропущений строк.

Що стосується клопотання позивачів про витребування додаткових доказів у справі, суд зазначає наступне.

Так, відповідно до частини 1 статті 263 Цивільного процесуального кодексу України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

При цьому, обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні (частина 5 статті 263 Цивільного процесуального кодексу України).

Частиною 3 статті 2 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що однією з основних засад цивільного судочинства є змагальність сторін.

Положення частини 1 статті 81 Цивільного процесуального кодексу України визначають, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи (частина 5 статті 81 Цивільного процесуального кодексу України).

Обов`язок із доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи.

Частинами 1, 2 статті 83 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Водночас, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. У клопотанні повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу. У разі задоволення клопотання суд своєю ухвалою витребовує відповідні докази (частини 1-3 статті 84 Цивільного процесуального кодексу України).

Слід звернути увагу на те, що приписи статті 84 Цивільного процесуального кодексу України не обмежують суд в праві витребувати необхідні для розгляду справи докази колом учасникiв даного судового процесу, тобто суд наділений правом витребувати такі докази також від iнших підприємств, установ та організацій, державних та інших органів чи посадових осіб, незалежно від їх участі у справі.

Необхідно враховувати, що за змістом системного аналізу приписів статей 89, 263, 376 Цивільного процесуального кодексу України, з метою забезпечення законності та обґрунтованості судового рішення, на суд покладено обов`язок всебічно та повно з`ясувати і дослідити обставини справи, що мають значення для її вирішення по суті.

Відповідно до частини 1 статті 89 Цивільного процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

При цьому, згідно з пунктами 1 та 2 частини 1 статті 376 Цивільного процесуального кодексу України неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, а також недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими, є підставами для скасування або зміни судового рішення.

Таким чином, суд, розглядаючи справу, має вживати заходів до всебічного й повного встановлення обставин спору, що не суперечить принципу змагальності, оскільки останній відображається в змісті процесуальних прав та обов`язків осіб, що беруть участь у справі та реалізується в сукупності з принципами рівності, диспозитивності та безпосередності, проте суд наділяється в тому числі організаційно-розпорядчими повноваженнями, необхідними для здійснення ним функцій органу правосуддя та прийняття законних і обґрунтованих судових актів.

Слід зазначити, що вказані висновки в тому числі відповідають рекомендаціям Ради Європи, членом якої є Україна.

Так, в Рекомендаціях R (84) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам стосовно принципів цивільного судочинства, що направлені на удосконалення судової системи, наголошується на тому, що суд повинен, принаймні в ході попереднього засідання, а якщо можливо, і протягом всього розгляду, відігравати активну роль у забезпеченні швидкого судового розгляду, поважаючи при цьому права сторін, в тому числі і їх право на неупередженість. Зокрема, він повинен володіти повноваженнями proprio motu, щоб вимагати від сторін пред`явлення таких роз`яснень, які можуть бути необхідними; вимагати від сторін особистої явки, піднімати питання права; вимагати показань свідків, принаймні в тих випадках, коли мова йде не тільки про інтереси сторін, що беруть участь у справі, тощо. Такі повноваження повинні здійснюватися в межах предмета розгляду.

Крім того, відповідно до пункту 62 Додатку до Рекомендації CM/Rec (2010) 12 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам щодо суддів: незалежність, ефективність та обов`язки, ухваленої Комітетом Міністрів Ради Європи 17 листопада 2010 р. на 1098 засіданні заступників міністрів, - судді повинні розглядати кожну справу з належною ретельністю та впродовж розумного строку.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне клопотання позивачів про витребування додаткових доказів у справі задовольнити та витребувати у Державного нотаріуса Третьої Харківської міської державної нотаріальної контори Лебедєвої Наталії Володимирівни (61050, м. Харків, пр. Московський, буд. 85) належним чином завірені копії матеріалів спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , в тому числі всіх документів щодо виявленого майна (як рухомого, так і нерухомого), яке входить до складу спадщини.

Враховуючи клопотання відповідача про відкладення розгляду справи, відсутність у матеріалах справи належних достатніх доказів для закриття підготовчого провадження і переходу до розгляду справи по суті, необхідність витребування нових доказів, а також з метою дотримання процесуальних прав сторін, рівності сторін перед законом і судом, змагальності, дотримання принципів диспозитивності та пропорційності, закріплених положеннями статей 7, 13-15 Цивільного процесуального кодексу України та виконання завдань підготовчого провадження, суд дійшов висновку про відкладення підготовчого засідання.

Керуючись ст. ст. 84, 127, 198, 260 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

УХВАЛИВ:

1.Підготовче засідання відкласти на 04.12.2020 року о 11 год. 30 хв. у приміщенні Московського районного суду м. Харкова за адресою: м. Харків, пр. Ювілейний, буд. 38-Є, каб. № 48.

2.Поновити позивачу строк для подання клопотання про витребування додаткових доказів у справі.

3.В порядку статті 84 Цивільного процесуального кодексу України витребувати у Державного нотаріуса Третьої Харківської міської державної нотаріальної контори Лебедєвої Наталії Володимирівни (61050, м. Харків, пр. Московський, буд. 85) належним чином завірені копії всіх матеріалів спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , в тому числі всіх документів щодо виявленого майна (як рухомого, так і нерухомого), яке входить до складу спадщини.

4.Попередити Державного нотаріуса Третьої Харківської міської державної нотаріальної контори Лебедєву Наталію Володимирівну, що відповідно до частини 7 статті 84 Цивільного процесуального кодексу України особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

5.Явку учасників справи в у підготовче засідання визнати обов`язковою.

6.Звернути увагу учасників справи на положення статей 81, 83, 84 Цивільного процесуального кодексу України щодо порядку подання доказів, наслідків неподання їх та доказів їх направлення іншим учасникам справи, а також щодо порядку витребування доказів.

7.Попередити учасників справи, що відповідно до частини 2 статті 126 Цивільного процесуального кодексу України заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

8.Звернути увагу учасників справи на те, що копії письмових доказів, які подаються повинні бути оформлені у відповідності до вимог статті 95 Цивільного процесуального кодексу України.

9.Відповідно до статті 261 Цивільного процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення і не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

10.Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається, на офіційному веб-порталі «Судова влада України» за веб-адресою: https://ms.hr.court.gov.ua/sud2027/.

Повний текст ухвали складено 27.11.2020 року.

Суддя Н.В. Новіченко