Р. С. З. № 60
У Х В А Л А

про відкриття провадження у цивільній справі

06 березня 2020 року суддя Маньківського районного суду, Черкаської області А. І. Костенко розглянувши матеріали за позовом ОСОБА_1 до Буцької селищної рада об`єднаної територіальної громади смт. Буки Маньківського району Черкаської області про визнання права власності на майно в порядку спадкування за заповітом,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся в суд з позовом до відповідача про визнання права власності на майно в порядку спадкування за заповітом.

На підставу своїх вимог спирається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в смт Буки, Маньківського району, Черкаської області у віці 95 років померла ОСОБА_2 , про що 29.05.2017 року складено відповідний актовий запис № 22, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим 29.05.2017 року виконавчим комітетом Буцької селищної ради Маньківського району Черкаської області. Довідка Буцької селищної ради Маньківського району Черкаської області від 24.01.2018 року № 2 підтверджує, що дійсно ІНФОРМАЦІЯ_1 в смт Буки, Маньківського району, Черкаської області померла ОСОБА_2 , яка була зареєстрована та постійно проживала по АДРЕСА_1 . Також дана підтверджує, що спадкоємцями за заповітом після смерті ОСОБА_2 , є позивач по справі та ОСОБА_3 . Заповіти від імені ОСОБА_2 , посвідчені Буцькою селищною радою Маньківського району Черкаської області від 10.08.2009 року зареєстровано в реєстрі за №59 та заповіт від 15.08.2016 року за №94 не відмінено. Заповітом від 10.08.2009 року ОСОБА_2 , заповіла належний їй житловий будинок з надвірними спорудами та присадибною земельною ділянкою в АДРЕСА_1 своєму племіннику позивачу по справі. Заповітом від 15.08.2016 року ОСОБА_2 , заповіла належну їй земельну ділянку розміром 3,43га згідно державного акту серії ЧР № 070351 від 26.02.2004 року, грошовий вклад по рахунку № НОМЕР_2 , заповіла позивачу по справі, який народився в селищі Буки Маньківського району Черкаської області, на даний час проживаючому в Німеччині та ОСОБА_3 , уродженці селища Буки Маньківського району Черкаської області (дружині позивача). Після смерті ОСОБА_2 , у встановлений законом шестимісячний строк ОСОБА_3 , та позивач по справі подали відповідні заяви про прийняття спадщини за заповітами до приватного нотаріуса Маньківського районного нотаріального округу Завірюхи О.В., де за заявою заведено спадкову справу за № 92/ 2017. Викладене підтверджується витягом про реєстрацію спадкової справи в спадковому реєстрі №49607443 від 25.10.2017 року. Також це підтверджується власне заявами від імені ОСОБА_3 , від 23.10.2017 та позивача по справі від 05.09.2017 про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , справжність підписів на заявах посвідчено 23.10.2017 уповноваженою посадовою особою Буцької селищної ради Маньківського району Черкаської області. Іншою заявою від 05.09.2017, позивач по справі надав заяву, якою відмовився від належної йому частини спадщини на земельну ділянку розміром 3,43га згідно державного акту серії ЧР № 070351 від 26.02.2004 року в межах Буцької селищної ради і грошового вкладу по рахунку № НОМЕР_2 , при цьому відмовився від спадщини на користь ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Справжність підпису на заяві засвідчено нотаріально 23.10.2017 уповноваженою посадовою особою Буцької селищної ради Маньківського району Черкаської області. Рішенням Маньківського районного суду Черкаської області від 13.03.2018 року у справі №701/171/18-ц, яке вступило в законну силу 12.04.2018 року, визнано за ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 в смт Буки, Маньківського району, Черкаської області, право власності на земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 3,43га під кадастровим номером :02:001:0429, розташовану в адміністративних межах Буцької селищної ради Маньківського району Черкаської області, належну ОСОБА_2 згідно державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЧР №070351 від 26.02.2004 року. Разом з тим слід зазначити, що в даному випадку має місце спадкування двох спадкоємців за двома заповітами, при цьому позивач відмовився від своїх прав на спадкування за одним заповітом від 15.08.2016 року, яким було заповідано земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 3,43га йому та його дружині ОСОБА_3 . Від прав на спадкування за заповітом від 10.08.2009 року, яким ОСОБА_2 заповіла позивачу житловий будинок з присадибною земельною ділянкою по АДРЕСА_1 позивач не відмовлявся і спадщину прийняв. З метою реалізації прав спадкоємця-позивача на спадкування житлового будинку та присадибної земельної ділянки, що розташовані по АДРЕСА_1 , представник позивача звернувся з відповідною заявою про видачу свідоцтв про право на спадщину на вказане майно до приватного нотаріуса Маньківського районного нотаріального округу Завірюхи О.В. за місцем відкриття спадщини. При цьому представник повідомив, що відсутні правовстановлюючі документи на спадкове майно по причині їх втрати. Постановою від 17.01.2020 року приватним нотаріусом Маньківського районного нотаріального округу Завірюхою О.В. позивачу в особі представника відмовлено у вчиненні нотаріальної дії у видачі свідоцтв про право на спадщину за заповітом на житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами та земельну ділянку площею 0,4543 га, що розташовані в АДРЕСА_1 , які належали ОСОБА_2 , померлій ІНФОРМАЦІЯ_1 . Даною постановою повідомлено, що 27 жовтня 2017 року ОСОБА_3 , та позивач надіслали поштою заяви про прийняття спадщини за заповітами, згідно яких була відкрита спадкова справа № 92/2017. За даними спадкового реєстру було перевірено наявність відкритої спадкової справи, спадкового договору чи заповіту, складеного спадкодавцем. На момент заведення спадкової справи виявлено заповіти, що посвідчені виконавчим комітетом Буцької селищної ради Маньківського району Черкаської області 10 серпня 2009 року, зареєстрованого у реєстрі за № 59 та 15 серпня 2016 року, зареєстрованого у реєстрі за № 94. Також повідомлено, що в подальшому ОСОБА_3 , було надано заповіти, посвідчені Буцькою селищною радою Маньківського району Черкаської області. Згідно заповіту від 15 серпня 2016 року, зареєстрованого у реєстрі за № 94, в якому право на державний акт власності на право власності на земельну ділянку серія ЧР № 070351, виданий 26 лютого 2004 року, розміром 3,43 га в межах Буцької селищної ради, грошовий вклад по рахунку № НОМЕР_2 заповідано позивачу та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а згідно заповіту від 10 серпня 2009 року, зареєстрованого у реєстрі за № 59, жилий будинок з надвірними спорудами та присадибною приватизованою земельною ділянкою (державний акт на право власності на земельну ділянку серія ЯЕ № 614084, площею 0,4543 га, виданий 11.09.2007 року, що розташований в АДРЕСА_1 заповідано племіннику позивачу по справі. У даній постанові зазначено, що заповіти вчинені з порушенням вимог щодо їх форми та посвідчення, а саме заповіт від 15 серпня 2016 року, зареєстрований у реєстрі за № 94 посвідчено не на земельну ділянку, а на документ державний акт на право власності на земельну ділянку. Також зазначено, що 01 листопада 2017 року позивач надіслав поштою заяву про відмову від належної йому частини спадщини за заповітом на земельну ділянку площею 3,43 га в межах Буцької селищної ради (державний акт серія ЧР №070351, виданий 26 лютого 2004 року) та грошового вкладу по рахунку № НОМЕР_2 на користь ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . На що слід зазначити, що питання оформлення прав власності на земельну ділянку згідно вказаного заповіту від 15.08.2016 року за р.№94 з визначенням, встановленням та урахуванням усіх обставин вирішено згідно рішення Маньківського районного суду Черкаської області від 13.03.2018 року у справі №701/171/18-ц, яке вступило в законну силу 12.04.2018 року, яким визнано за ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_2 , право власності на визначену земельну ділянку. Звернення до суду було мотивовано в тому числі відмовою нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з відсутністю правовстановлюючого документа на земельну ділянку з урахуванням відмови від спадкування за даним заповітом позивача за даним позовом. У постанові нотаріуса зазначено, що українська правова система визначає спадкування як універсальне правонаступництво. Тобто, спадщину можна або прийняти повністю, або відмовитися від неї взагалі. Не допускається прийняття або відмова від спадщини з умовою чи з застереженням. Прийняти або не прийняти спадщину це право, а не обов`язок спадкоємця. Подавши заяву про відмову від спадщини, спадкоємець вчиняє активні дії, тобто реалізує своє право на відмову від прийняття спадщини. Нотаріусом зазначено, що у зв`язку з тим, що позивач звернувся з заявою про відмову від прийняття спадщини (п. 1 ст. 1273 глави 87 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 Цивільного кодексу України), постановлено відмовити у вчиненні нотаріальної дії видачі ОСОБА_1 , свідоцтва про право на спадщину за заповітом на житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами та земельну ділянку площею 0,4543га, що розташовані в АДРЕСА_1 , після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , що і змусило позивача звернутись з відповідним позовом до суду.

Згідно з ч. 1 ст. 187 ЦПК України, за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу.

За положеннями ч. 1 ст. 11 ЦПК України, суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Частиною 4 ст. 19 ЦПК України для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні призначене загальне позовне провадження.

Керуючись ч. 7 ст. 7, ст. 11, ч. 8 ст. 43, ст. ст. 44, 49, 53, 71, 83, 84, 85, 86, 91, 93, 95, 183, 185, 187, 189, 190-193, 196, 199, 257, ч. 2 ст. 261, ст. ст. 272, 353-355 ЦПК України, п. 8 ч. 11, 15.5 розділу ХІІІ перехідних положень ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В :

Відкрити провадження в цивільній справі №701/212/20 за позовом ОСОБА_1 до Буцької селищної рада об`єднаної територіальної громади смт. Буки Маньківського району Черкаської області про визнання права власності на майно в порядку спадкування за заповітом.

Розгляд справи провести в порядку загального позовного провадження.

Почати підготовче провадження з дня постановлення цієї ухвали.

Проведення підготовчого засідання призначити на 25.03.2020 року о 10 годині 00 хвилин в Маньківському районному суді Черкаської області (вул. Соборна, 8, смт. Маньківка Маньківського району Черкаської області).

Роз`яснити учасникам справи право на підставі ч. 7 ст. 7 ЦПК України, звернутись до суду з клопотанням про проведення розгляду справи у закритому судовому засіданні з метою запобігання розголошенню відомостей про інтимні чи інші особисті сторони життя учасників справи.

Учасникам справи надіслати копії ухвали про відкриття провадження у справі (в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення) протягом двох днів з дня її складення у відповідності до ч. 5 ст. 272 ЦПК України.

Відповідачу та третім особам разом з копією ухвали про відкриття провадження у справі одночасно надіслати копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Встановити строк відповідачу для надіслання (надання) до суду відзиву на позовну заяву і всіх доказів, які можливо доставити до суду, що підтверджують заперечення проти позову, - протягом п`ятнадцяти днів з дня одержання копії цієї ухвали.

Зобов`язати відповідача одночасно із надісланням (наданням) відзиву до суду надіслати (надати) копії такого відзиву та доданих до нього документів позивачу, а також третім особам.

У відзиві відповідач викладає заперечення проти позову. Відзив підписується відповідачем або його представником. Відзив повинен містити: найменування (ім`я) позивача і номер справи; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові для фізичних осіб) відповідача, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку, офіційну електронну адресу та адресу електронної пошти, за наявності; у разі повного або часткового визнання позовних вимог - вимоги, які визнаються відповідачем; обставини, які визнаються відповідачем, а також правову оцінку обставин, надану позивачем, з якою відповідач погоджується; заперечення (за наявності) щодо наведених позивачем обставин та правових підстав позову, з якими відповідач не погоджується, із посиланням на відповідні докази та норми права; перелік документів та інших доказів, що додаються до відзиву, та зазначення документів і доказів, які не можуть бути подані разом із відзивом, із зазначенням причин їх неподання; заперечення (за наявності) щодо заявленого позивачем розміру судових витрат, які позивач поніс та очікує понести до закінчення розгляду справи по суті; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які відповідач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи. До відзиву додаються: докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем; документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи. До відзиву, підписаного представником відповідача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника відповідача. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідачу для надання зустрічного позову встановити строк до 25.03.2020 року.

Третім особам для надання суду пояснень щодо позову або відзиву та доказів встановити строк до 25.03.2020 року, попередивши, що у разі їх ненадання у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

У поясненнях третьої особи щодо позову або відзиву третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, викладає свої аргументи і міркування на підтримку або заперечення проти позову. Пояснення третьої особи підписуються третьою особою або її представником. До пояснень третьої особи застосовуються тотожні для відзиву правила.

Учасники справи мають право надати відповідь на пояснення третіх осіб, свої письмові пояснення щодо відповіді на відзив - до закінчення підготовчого провадження.

Роз`яснити учасникам справи їх право на поставлення в першій заяві по суті справи, що ними подається до суду, не більше десяти запитань іншому учаснику справи про обставини, що мають значення для справи. Учасник справи, якому поставлено питання позивачем, зобов`язаний надати вичерпну відповідь окремо на кожне питання по суті. На запитання до учасника справи, який є юридичною особою, відповіді надає її керівник або інша посадова особа за його дорученням. Відповіді на запитання подаються до суду учасником справи - фізичною особою, керівником або іншою посадовою особою юридичної особи у формі заяви свідка не пізніш як за п`ять днів до підготовчого засідання. Копія такої заяви свідка у той самий строк надсилається учаснику справи, який поставив письмові запитання. У заяві свідка зазначаються ім`я (прізвище, ім`я та по батькові), місце проживання (перебування) та місце роботи свідка, поштовий індекс, реєстраційний номер облікової картки платника податків свідка за його наявності або номер і серія паспорта, номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти (за наявності), відповіді на питання щодо обставин справи, про які відомо свідку, джерела обізнаності свідка щодо цих обставин, а також підтвердження свідка про обізнаність із змістом закону щодо кримінальної відповідальності за надання неправдивих показань. Якщо поставлене запитання пов`язане з наданням відповідних доказів, що підтверджують відповідні обставини, учасник справи разом з наданням заяви свідка надає копії відповідних письмових чи електронних доказів. Учасник справи має право відмовитися від надання відповіді на поставлені запитання щодо себе, членів сім`ї чи близьких родичів (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, над якою встановлено опіку чи піклування, член сім`ї або близький родич цих осіб), які можуть тягнути юридичну відповідальність для нього або таких членів сім`ї чи близьких родичів. Особа, яка відмовляється давати показання, зобов`язана повідомити причини відмови. Також учасник справи має право відмовитися від надання відповіді на поставлені запитання, якщо поставлене запитання не стосується обставин, що мають значення для справи;якщо учасником справи поставлено більше десяти запитань. За наявності підстав для відмови від відповіді учасник справи повинен повідомити про відмову іншого учасника та суд у строк для надання відповіді на запитання. Суд за клопотанням іншого учасника справи може визнати підстави для відмови відсутніми та зобов`язати учасника справи надати відповідь.

Попередити учасників справи, що будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); найменування суду, до якого вона подається; номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів); зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; підстави заяви (клопотання, заперечення); перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення); інші відомості, що вимагаються цим Кодексом. Вимога вказати в заяві по суті справи, скарзі, заяві, клопотанні або запереченні ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України стосується лише юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України. Письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником. Учасник справи має право додати до письмової заяви, клопотання проект ухвали, постановити яку він просить суд. Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Роз`яснити учасникам справи, якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї. Копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними. Докази, які не додані до позовної заяви чи до відзиву на неї, якщо інше не передбачено Цивільним процесуальним кодексом України, подаються через канцелярію суду, з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або в судовому засіданні з клопотанням про їх приєднання до матеріалів справи. Учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане відповідачем, третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. У клопотанні повинно бути зазначено: який доказ витребовується; обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу. Письмові, речові та електронні докази, які не можна доставити до суду, оглядаються за їх місцезнаходженням.

Письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення. Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника). Якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. Якщо оригінал письмового доказу не подано, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги. Документи, отримані за допомогою факсимільного чи інших аналогічних засобів зв`язку, приймаються судом до розгляду як письмові докази у випадках і в порядку, які встановлені законом або договором. Іноземний офіційний документ, що підлягає дипломатичній або консульській легалізації, може бути письмовим доказом, якщо він легалізований у встановленому порядку. Іноземні офіційні документи визнаються письмовими доказами без їх легалізації у випадках, передбачених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання.

Забезпечення доказів судом проводиться за правилами, встановленими ст. ст. 116-119 ЦПК України.

Попередити учасників справи про недопустимість зловживання процесуальними правами, шляхом подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; умисного неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі, тощо.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

У разі, якщо подання скарги, заяви, клопотання буде визнане зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.

Сторони можуть укласти мирову угоду на будь-якій стадії судового процесу.

Можливість отримати інформацію щодо справи, що розглядається, учасники справи мають на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет. Веб-адреса сторінки: https://mn.ck.сourt.gov.ua/sud2312.

Ухвала окремо від рішення суду може бути оскаржена в апеляційному порядку лише щодо порушення правил підсудності. В іншій частині заперечення на ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

До утворення апеляційних судів в апеляційних округах, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня одержання копії цієї ухвали шляхом подання апеляційної скарги через Маньківський районний суд Черкаської області до Черкаського апеляційного суду у межах територіальної юрисдикції яких перебуває місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується.

Суддя А. І. Костенко