Справа № 737/275/20
Провадження № 2-п/737/1/20
У Х В А Л А

24 листопада 2020 року смт Куликівка

Куликівський районний суд Чернігівської області

суддяЛібстер А. С.
секретар судового засіданняЮрченко М. М.
розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження справу№ 737/275/20
за заявоюОСОБА_1

проперегляд заочного рішення
учасники справи та представники:
заявник та її представник не з`явились
позивач представник позивача ОСОБА_2 ОСОБА_3

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Куликівського районного суду Чернігівської області від 03 вересня 2020 року були задоволені позовні вимоги ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) : ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_2 ) виселено із житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , без надання іншого житлового приміщення.

ОСОБА_1 звернулась до суду з заявою про перегляд заочного рішення посилаючись на те, що в порушення основних засад цивільного судочинства щодо справедливого та неупередженого розгляду і вирішення справ, дана справа була розглянута судом односторонньо, упереджено та без участі відповідача ОСОБА_1 , що грубо порушує її права. Відповідач не був належним чином повідомлений про час і місце розгляду справу, як це вимагається ст. ст. 128-131 ЦПК України, шляхом надсилання судової повістки. Неповідомлення відповідача у встановленому порядку про розгляд справи позбавило її передбаченої цивільним законодавством можливості реалізувати свої процесуальні права, а також порушило принцип змагальності сторін.

Відповідач була позбавлена можливості надати суду додаткові докази, якими відповідач заперечує проти позову, звернутися з відповідними заявами та клопотаннями, додатково висловити свою позицію по справі, що полягає в наступному:

-про вищевказане рішення суду відповідач дізналась лише 09.09.2020 року, однак нею надсилалось до судового засідання, яке відбувалось 03.09.2020 року, клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з посиленням випадків захворювання на коронавірус, однак, як їй стало відомо з рішення суду, таке клопотання судом, з незрозумілих причин, було відхилене.

-18 березня 2018 року ОСОБА_4 на ім`я ОСОБА_1 було надано розписку, в якій ОСОБА_4 дав дозвіл ОСОБА_1 на переоформлення документів на піврозвалений будинок за рахунок коштів ОСОБА_1 за адресою АДРЕСА_1 . Вищевказаною розпискою ОСОБА_4 надав дозвіл на проживання ОСОБА_1 в будинку за адресою АДРЕСА_1 , та проведення робіт з добудови даного об`єкта нерухомості для подальшого укладення між ними договору купівлі-продажу за обумовленою ціною.

-Зважаючи на досягнуті домовленості між сторонами, ОСОБА_1 розпочала ремонтно- будівельні роботи за адресою: АДРЕСА_1 , та надання допомоги за власний рахунок у отриманні документів про право власності на будинок АДРЕСА_1 на ім`я ОСОБА_4 в порядку спадкування після смерті його батька ОСОБА_5 , а саме допомогу у поданні позовної заяви до Куликівського районного суду Чернігівської області про визнання права власності в порядку спадкування (оплата витрат на правову допомогу та сплата судового збору).

-Для здійснення ремонтно-будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1 , ОСОБА_1 знадобилося значні кошти, оскільки дане майно перебувало в бездоглядному стані, та виконаний значний обсяг робіт. .

- ОСОБА_4 , не зважаючи на досягнуті раніше домовленості, після отримання рішення суду, яким було визнано його власником даного будинку та проведення будівельно- ремонтних робіт за кошти позивача та за письмовою згодою на це ОСОБА_4 , подарував будинок АДРЕСА_1 ОСОБА_2 згідно з договором дарування від 02.03.2020 року.

Заочне рішення суду вважає невмотивованим, фактичні обставини недоведеними позивачем ОСОБА_2 .

Відповідач вважає за необхідне зазначити, що відповідно до ст. Закону України «Про

свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», зняття з реєстрації внесення інформації про зняття з реєстрації до реєстру територіальної громади, документів, до яких вносяться відомості про місце проживання/перебування особи, із зазначенням адреси житла/місця перебування із подальшим внесенням відповідної інформації до Єдиного державного демографічного реєстру в установленому Кабінетом Міністрів України порядку; орган реєстрації - виконавчий орган сільської, селищної або міської ради, сільський голова (у разі якщо відповідно до закону виконавчий орган сільської ради не утворено), що здійснює реєстрацію, зняття з реєстрації місця проживання особи на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці, на яку поширюються повноваження відповідної сільської, селищної або міської ради. Отже зняття з реєстрації (реєстраційного обліку) не належить до компетенції суду. Водночас, відповідно до ст. 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється на підставі судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, про виселення, про визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою.

Отже, на думку відповідача заочне рішення має бути скасовано та призначено справу до

розгляду в загальному порядку та в подальшому судом має бути відмовлено в задоволені даного позову.

ОСОБА_1 просить суд переглянути та скасувати заочне рішення Куликівського районного суду Чернігівської області від 03.09.2020 та призначити справу до розгляду в загальному порядку.

Розгляд заяви про перегляд заочного рішення призначався на 11 та 24 листопада 2020 року. В зазначені дні ОСОБА_1 в судові засідання не з`явилась, про день та час розгляду заяви була повідомлена належним чином, про що свідчать рекомендовані повідомлення про вручення поштових відправлень (а.с. 14, 21).

ОСОБА_2 та її представник адвокат Середа Д. А. проти скасування заочного рішення заперечували посилаючись на те, що звернення 16.09.2020 ОСОБА_1 до суду з позовом до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів, на які збільшилась вартість будинку в АДРЕСА_1 , за її рахунок, свідчить про те, що вона вчасно дізналась про існування заочного рішення. Позов ОСОБА_1 особисто подавала до канцелярії суду, тобто явці до суду не перешкоджала пандемія коронавірусу. Права ОСОБА_1 порушені не були. Її посилання на розписки та інші цивільно-правові стосунки з ОСОБА_4 , колишнім власником будинку, не мають стосунку до справи про її виселення. Розписка ОСОБА_4 , що він надав їй дозвіл на проживання, на яку вона посилається, не долучалась ні до справи, ні до заяви про перегляд заочного рішення. Розписка не є договором найму житлового приміщення, членом сім`ї чи родичом ОСОБА_4 . ОСОБА_1 не являлась. У судові засідання ОСОБА_1 не з`являлась та причин своєї неявки не повідомила.

Вислухавши учасників судового засідання, дослідивши матеріали справи та додані до заяви про скасування заочного рішення докази, суд приходить до такого:

Статтею 284 ЦПК України передбачено, що заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Відповідно до ч. 3 та ч. 4 ст. 287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: залишити заяву без задоволення; скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Згідно з ч. 1 ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто, для скасування заочного рішення необхідна наявність одночасно двох наведених умов.

Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

В заяві при зверненні до суду відповідач посилалася на те, що не отримувала судового виклику на 03.09.2020, однак про отримання повістки свідчить рекомендоване поштове повідомлення на а.с. 64, що відповідно до положень ст. 128 ЦПК України, вважається повідомленням належним чином.

ОСОБА_1 не з`являлась у судові засідання також 13 травня, 04 червня, 24 липня, 06 серпня 2020 року, надсилаючи до суду заяви, про відкладення судового засідання з метою недопущення поширення коронавірсуної хвороби. Однак, Законом України Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19) '' від 18.06.2020 № 731-ІХ внесено зміни до п. 3 розділу ХІІ «Прикінцеві положення» Цивільного процесуального кодексу України, який викладений в наступній редакції: «Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином". З моменту набрання чинності цим законом, ОСОБА_1 мала повідомити суд, які саме карантинні обмеження перешкоджали її явці до суду та надати цьому докази, за відсутності яких у суду були підстави для висновку, що відповідач з 24 липня 2020 року не з`являлась до суду без поважних причин.

З матеріалів справи вбачається, що при ухваленні заочного рішення в справі у суду були наявні всі умови, необхідні для заочного розгляду справи:

- неявка відповідача в судове засідання;

- належне повідомлення відповідача про час і місце судового засідання;

- відсутність поважних причин неявки відповідача в судове засідання;

- згода позивача на заочний розгляд справи.

Крім того, в заяві при зверненні до суду відповідач посилалася на те, що вона була позбавлена права надати суду докази, які мають істотне значення для справи, з чим суд погодитись не може.

При відкритті провадження у справі ОСОБА_1 було повідомлено, що не пізніше п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження, копії позовної заяви та додатків до неї, відповідач має право надіслати відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову до суду з підтвердженням направлення позивачу копії відзиву та доданих до нього документів, та що учасникам справи до початку першого судового засідання належить подати всі наявні у них докази, не приховувати докази.

08.05.2020 ОСОБА_1 надіслала до суду заяву про відкладення розгляду справи, у якій зазначила номер справи, найменування позову та дату розгляду, що свідчить про те, що вона отримала ухвалу про відкриття провадження у справі від 21 квітня 2020 року.

Відзив відповідачем не подавався, докази не надавались протягом трьох місяців.

Висновок суду про проживання ОСОБА_1 у житловому будинку в АДРЕСА_1 , без достатніх правових підстав, посиланнями на проведення ремонту та розписку ОСОБА_4 про їй надання дозволу на проживання, не спростовуються. Оскільки розписку ОСОБА_4 . ОСОБА_1 суду не надала, суд позбавлений можливості піддати її більш глибокому правовому аналізу. Однак, у ситуації, коли особа мала намір придбати будинок та розпочала його ремонт до укладення договору-купівлі продажу у встановленому законом порядку, належним доказом цих правовідносин мав би бути договір завдатку, попередній договір купівлі-продажу, посвідчені нотаріально, оскільки мова йде про відчуження нерухомого майна. Сам по собі факт ремонту, надання іншої фінансової допомоги власнику будинку не є підставою для визнання за особою права власності на нерухоме майно чи права на проживання в ньому.

З урахуванням викладеного, суд вважає, що відповідач не з`явилася в судове засідання, будучи належним чином повідомленою про його дату та час, не повідомили про причини своєї неявки, докази, на які вона посилається у заяві про скасування заочного рішення, не подала у визначений законом та ухвалою суду строк без поважних причин, та вони не мають істотного значення для справи.

Виходячи з обставин, викладених вище, недоведеності при подачі заяви про перегляд заочного рішення суду обставин, що мають істотне значення для правильного вирішення справи, суд не знаходить підстав для задоволення заяви відповідача та перегляду заочного рішення суду.

Згідно з поштовим штемпелем заява про перегляд заочного рішення від 03.09.2020 була подана 05.10.2020, оскільки останній день тридцятиденного строку з дня його проголошення - 03 жовтня 2020 року припав на суботу, суд вважає строк подання заяви про перегляд заочного не пропущеним.

У судовому засіданні представник ОСОБА_2 адвокат Середа Д. А. надав квитанцію про сплату ОСОБА_2 за договором про надання правої допомоги 3000 грн. та розрахунок вартості наданої правничої допомоги та просив стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 3000 грн. Оскільки у даному судовому засіданні не розглядалась цивільна справа по суті, суд не вбачає підстав для задоволення вимог про стягнення витрат на професійну правничу допомогу.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 141, 287-289 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Куликівського районного суду Чернігівської області у справі № 737/275/20 від 03.09.2020 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про виселення із житлового приміщення залишити без задоволення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складений 27.11.2020.

Суддя А. С. Лібстер