Провадження № 2/369/874/20
РІШЕННЯ

Іменем України

18.02.2020 року Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді - Медведського М.Д.,

за участю секретаря - Головатюк В.В.,

за участю представника позивача адвоката Горун Н.М.,

відповідача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва № 11 в приміщенні Києво-Святошинського районного суду Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири, -

В С Т А Н О В И В:

В серпні 2019 року позивач ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири, у якому просив суд стягнути з відповідача на свою користь у відшкодування матеріальної шкоди, завданої залиттям квартири, 15 140,92 грн. та судові витрати, що складаються із: судового збору в сумі 768,40 грн. та витрат на професійну правничу допомогу в сумі 5 000,00 грн.

Свої вимоги обґрунтував тим, що він є власником квартири АДРЕСА_1 , що підтверджується договором купівлі-продажу квартири, посвідченим приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу 17 серпня 2016 року, реєстр. № 1718. 05 травня 2019 року сталося залиття квартири позивача сусідами зверху з квартири АДРЕСА_2 , власницею якої є відповідач, що підтверджується відомостями з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, які містяться в інформаційній довідці № 175904840 від 01.08.2019.

За зверненням позивача комісією ОСББ «Абрикосове містечко» був складний акт про залиття квартири АДРЕСА_1 від 05 травня 2019 року, в якому зазначено, що залиття водою квартири позивача сталося з другого поверху з квартири АДРЕСА_2 . Внаслідок залиття власнику квартири АДРЕСА_3 ОСОБА_2 завдано такі збитки: пошкодження підвісної стелі на кухні, пошкодження та здуття пофарбованої штукатурки на кухні, пошкодження кухонної шафи. Причиною залиття є встановлення власником квартири АДРЕСА_2 неякісного, кухонного крана (змішувача) на кухні квартири АДРЕСА_2 , який вийшов з ладу, внаслідок чого була залита водою кухня квартири АДРЕСА_3 , що розташована поверхом нижче. Такі крани є неякісними, виходять з ладу протягом пів року або розсипаються на декілька частин, що і відбулось в даному випадку. Зі слів сусідів, це залиття непоодиноке, до цього були два аналогічні залиття квартири АДРЕСА_3 вини власника квартири АДРЕСА_2 , але винуватиця висновків не зробила і залиття продовжуються. Залиття сталося з вини власниці квартири АДРЕСА_2 ОСОБА_1 , яка не слідкувала за технічним станом сантехнічного обладнання на кухні своєї квартири, періодично допускаючи залиття сусідів. У квартирі АДРЕСА_3 необхідне проведення ремонту підвісної стелі зняття, просушка, оброблення протигрибковими засобами, встановлення, оброблення і фарбування стін на кухні, заміна пошкодженої кухонної шафи.

На підтвердження вартості матеріального збитку, який був спричинений в результаті залиття квартири позивача, він надав до суду висновок про оцінку вартості матеріальних збитків, що виникли внаслідок залиття житлових приміщень за адресою: АДРЕСА_4 (звіт № 4658 від 10 травня 2019 року), складений суб`єктом оціночної діяльності ОСОБА_3 , який має сертифікат суб`єкта оціночної діяльності № 261/18 від 26.03.2018, виданий Фондом державного майна України, та кваліфікаційне свідоцтво оцінювача № 2 від 03.02.2018, видане Фондом державного майна України, згідно з яким вартість матеріальних збитків позивача складає 15 140,92 грн.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 05.09.2019 року відкрито спрощене позовне провадження у справі, розгляд справи призначений на 01 листопада 2019 року об 11 год. 00 хв. В судове засідання 01.11.2019 відповідач не з`явилася, судом призначались судові засідання на 04.12.2019 та на 18.02.2020, на яких були присутні представник позивача і відповідач, проти розгляду справи без участі позивача відповідач не заперечувала.

Відповідачем подані до суду заперечення на позовну заяву від 03 листопада 2019 року, в яких вона зазначила про необгрунтованість позовних вимог позивача з огляду на те, що наданий позивачем акт про залиття квартири має ознаки навмисного викривлення фактів: місце пошкодження сантехнічного обладнання було змінено, змінено склад комісії, акт складений за відсутності відповідача і не був запропонований їй для ознайомлення і підписання. До заперечень відповідачем додані складені ОСББ «Абрикосове містечко» для страхової компанії акт № 1 і акт № 2 від 05 травня 2019 року.

Також відповідачем в запереченнях повідомлено суду, що позивачу було запропоновано досудове відшкодування збитків шляхом оформлення страхового випадку, але сума страхової виплати не влаштувала позивача, а надавати додаткові документи у підтвердження більшої вартості збитків він відмовився. У підтвердження зазначеного відповідачем поданий електронний договір страхування майна (АКЦЕПТ) № DNHENBR-189J2LV Оферти № 142 від 10.11.2017 р., укладений з Приватним акціонерним товариством «АХА Страхування». В запереченнях відповідач зазначив, що нести відповідальність за технічний стан обладнання повинен ОСББ, на балансі якого знаходиться стояк, вказаний в акті № 1.

Заперечення відповідачем не відправлені позивачу, їх копію разом із додатками вручено представнику позивача в судовому засіданні 04 грудня 2019 року, наданий час на ознайомлення і надання відповіді.

Судом отримано від представника позивача відповідь на відзив на позовну заяву від 03 лютого 2020 року, копію якого разом із додатками направлено відповідачу у встановленому законодавством порядку. У відповіді на відзив вказано, що надані відповідачем в обгрунтування своїх заперечень акт № 1 від 05.05.2019 та акт № 2 від 05.05.2019 не відповідають формі, встановленій наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76 «Про затвердження Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій». Акти містять інформацію про те, що дійсно 05 травня 2019 року відбулось затоплення водою квартири Позивача із квартири Відповідача, в результаті чого відбулось пошкодження стелі, стіни і кухонних меблів Позивача. В той час, як доданий ним до позовної заяви акт про залиття від 05.05.2019 містить повну інформацію про причину залиття, винну особу та інші відомості у відповідності до вимог законодавства.

У відповіді на відзив також зазначено, що за умовами пункту 6.1. електронного договору страхування майна (АКЦЕПТ) № DNHENBR-189J2LV Оферти № 142 від 10.11.2017 р., укладеним між Приватним акціонерним товариством «АХА Страхування» (страховик) і ОСОБА_4 (страхувальник) страховим випадком визнається подія, передбачена цим договором, яка відбулася після набуття чинності цим договором і з настанням якої виникає обов`язок страховика здійснити виплату страхового відшкодування страхувальнику (вигодонабувачу) внаслідок втрати (загибелі) або пошкодження майна в результаті дії будь-якого з ризиків, до яких відносяться: пожежа, вибух, стихійні лиха, дія води, протиправні дії третіх осіб, сторонній вплив, визнаний судом або самим страхувальником за попереднього погодження зі страховиком факт настання відповідальності страхувальника за шкоду, завдану життю, здоров`ю та/або майну третіх осіб внаслідок володіння, користування або розпорядження застрахованим майном, яка виникла внаслідок пожежі, вибуху, дії води. Відповідач, звертаючись до страхової компанії за виплатою страхового відшкодування за випадком пошкодження майна Позивача за п. 6.1.7. договору страхування (визнаний судом або самим страхувальником за попереднього погодження зі страховиком факт настання відповідальності страхувальника за шкоду, завдану життю, здоров`ю та/або майну третіх осіб внаслідок володіння, користування або розпорядження застрахованим майном, яка виникла внаслідок пожежі, вибуху, дії води) фактично сам визнає свою провину у пошкодженні майна Позивача.

В судовому засіданні представник позивача адвокат Горун Н.М. позовні вимоги підтримала повністю з підстав, викладених у позовній заяві, просить суд їх задовольнити.

Відповідач ОСОБА_1 в судовому засіданні заперечила щодо задоволення позову. Просила суд відмовити у його задоволенні.

Суд, заслухавши пояснення представника позивача адвоката Горун Н.М., відповідача ОСОБА_1 та дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, враховуючи вимоги ст. 6 Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод, згідно якої кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків, суд вважає, що справу слід вирішити в межах тих доказів, які були отримані в ході судового розгляду, а також на підставі наявних письмових доказів, які містяться у матеріалах справи.

Слід зазначити, що дотримуючись принципів змагальності та диспозитивності судового процесу, оцінивши докази з точки зору належності, допустимості та достатності, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав.

Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини.

Позивач є власником квартири АДРЕСА_1 , що підтверджується договором купівлі-продажу квартири, посвідченим приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу 17 серпня 2016 року, реєстр. № 1718.

Відповідач є власником квартири АДРЕСА_5 , що підтверджується інформаційною довідкою № 175904840 від 01.08.2019 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

05 травня 2019 року сталося залиття водою квартири позивача з квартири, розташованої поверхом вище, яка належить відповідачу. Цей факт сторонами не оспорюється і знайшов своє підтвердження в судовому засіданні поданими сторонами доказами і наданими поясненнями.

Внаслідок залиття власнику квартири АДРЕСА_3 ОСОБА_2 завдано збитки у вигляді пошкодження підвісної стелі на кухні, пошкодження та здуття пофарбованої штукатурки на кухні, пошкодження кухонної шафи. Причиною залиття є встановлення власником квартири АДРЕСА_2 неякісного, кухонного крана (змішувача) на кухні квартири АДРЕСА_2 , який вийшов з ладу, внаслідок чого була залита водою кухня квартири АДРЕСА_3 , що розташована поверхом нижче.

Даний факт підтверджуються актом про залиття квартири АДРЕСА_1 від 05 травня 2019 року, складеним комісією ОСББ «Абрикосове містечко». В акті також зазначено, що залиття сталося з вини власниці квартири АДРЕСА_2 ОСОБА_1 , яка не слідкувала за технічним станом сантехнічного обладнання на кухні своєї квартири, періодично допускаючи залиття сусідів. У квартирі АДРЕСА_3 необхідне проведення ремонту підвісної стелі зняття, просушка, оброблення протигрибковими засобами, встановлення, оброблення і фарбування стін на кухні, заміна пошкодженої кухонної шафи.

Вартість матеріальних збитків, яких зазнав позивач в результаті залиття його квартири, в розмірі 15 140,92 грн. підтверджено висновком про оцінку вартості матеріальних збитків, що виникли внаслідок залиття житлових приміщень за адресою: АДРЕСА_4 (звіт № 4658 від 10 травня 2019 року), який складений суб`єктом оціночної діяльності ОСОБА_3 , який має сертифікат суб`єкта оціночної діяльності № 261/18 від 26.03.2018, виданий Фондом державного майна України, та кваліфікаційне свідоцтво оцінювача № 2 від 03.02.2018, видане Фондом державного майна України.

Отже, судом встановлено, що наявність шкоди та її розмір доведено позивачем належними і допустимими доказами у відповідності до законодавства.

Натомість відповідач, заперечуючи проти позовних вимог, не надала до суду доказів в обгрунтування своїх заперечень та не скористалась своїм правом щодо подання до суду відповідних клопотань.

Так, повідомляючи суду про наявність чинного на момент залиття квартири позивача договору страхування, за яким позивач міг отримати страхове відшкодування, позивач, окрім саме електронного договору страхування майна (АКЦЕПТ) № DNHENBR-189J2LV Оферти № 142 від 10.11.2017 р., укладеним між Приватним акціонерним товариством «АХА Страхування» (страховик) і ОСОБА_4 (страхувальник), інших доказів до суду не подала. В судовому засіданні пояснила, що зверталась до страхової компанії через АТ КБ Приватбанк із заявою про виплату страхового відшкодування, але не має і не може подати до суду цієї заяви, а також рішення страхової компанії про виплату страхового відшкодування.

Отже, в ході судового розгляду не знайшли підтвердження факти звернення відповідача до ПрАТ «Страхова компанія «АХА Страхування» за виплатою страхового відшкодування за електронним договором страхування майна (АКЦЕПТ) № DNHENBR-189J2LV Оферти № 142 від 10.11.2017 р., призначення страховиком виплати за зверненням відповідача і відмови позивача у отриманні цієї виплати у зв`язку із незадоволенням розміром виплати.

Також відповідач в поданих до суду запереченнях і в судовому засіданні наголошувала на тому, що нести відповідальність за технічний стан обладнання (точки підключення до стояку) повинно ОСББ. На підтвердження знаходження цього обладнання на балансі ОСББ «Абрикосове містечко» доказів відповідачем не надано.

Суд зауважує, що згідно «Порядку обслуговування внутрішньо будинкових систем теплопостачання, водопостачання, водовідведення та постачання гарячої води», затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України № 219 від 15.08.2018 року, визначено, що точка приєднання внутрішньобудинкової системи водопостачання та системи постачання гарячої води багатоквартирного будинку до житлового (нежитлового) приміщення - перша запірна арматура на відгалуженні від стояків у межах приміщення (запірна арматура не належить до внутрішньобудинкової системи). Таким чином, оскільки запірна арматура не належить до внутрішньобудинкової системи водопостачання, то ОСББ не може нести відповідальність за шкоду, завдану витоком води внаслідок поломки запірної арматури. Посилання відповідача на Постанову Кабінета міністрів України № 630 від 21.07.2005 року не мають правового значення, оскільки вказана постанова не регулює спірні правовідносини у даній справі.

Надаючи правової оцінки поданим відповідачем в обгрунтування своїх заперечень актам, складеним ОСББ «Абрикосове містечко»: акт № 1 від 05 травня 2019 року і акт № 2 від 05 травня 2019 року, судом зроблений висновок про не відповідність актів формі, встановленій наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76 «Про затвердження Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій». Акт № 1 від 05 травня 2019 року містить інформацію про обстеження квартири відповідача після залиття квартири відповідача станом на 21.00 год. 05.05.2019, комісією встановлено, що в точці підключення до стояку, який знаходиться в кухні квартири відповідача, лопнув кран, зірвано різьбу, що призвело до витіку води та проникнення води в квартиру АДРЕСА_3 . В акті № 2 від 05 травня 2019 року за результатами обстеження квартири позивача станом на 21.30 год. 05.05.2019 виявлено затоплення квартири, натяжна стеля провисла від води, в кутку кухні над шафою намокла штукатурка та вздулася, шафа мокра. Інформація, що міститься в актах, не протирічить іншим доказам у справі.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України, до суду може звернутись кожна особа за захистом своїх порушених прав, а також інтересах інших осіб у випадках встановлених законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України на сторін покладено обов`язок доказування і подання доказів. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 1166 ЦК України шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Згідно зі ст. 151 ЖК України громадяни, які мають в приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, проводити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт.

Відповідно до ч. 3 ст. 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди.

При вирішенні спору про відшкодування шкоди обов`язковому з`ясуванню підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні.

За правилами ст. 1192 ЦК України урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі.

Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

При цьому обов`язок доказування наявності шкоди та її розміру покладається на позивача, а на відповідача - відсутність його вини в заподіянні шкоди.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 2 постанови від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина.

Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

Верховний Суд у постанові від 11 грудня 2018 року у справі справа № 759/4781/16-ц, провадження № 61-9338св18, дотримуючись зазначеної правової позиції, дійшов висновку, що з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивач доводить наявність шкоди та її розмір.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 89, 259, 264, 265 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 матеріальну шкоду, заподіяну внаслідок залиття квартири у розмірі 15 140,92 грн. та судовий збір в сумі 768,40 грн.

Інформація про сторони по справі:

Позивач: ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_6 .

Відповідач: ОСОБА_1 , адреса: АДРЕСА_7 .

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення до Київського апеляційного суду через Києво-Святошинський районний суд Київської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Повний текст рішення суду виготовлений 24 лютого 2020 року.

Суддя: М.Д. Медведський