Провадження № 2/522/714/20
УХВАЛА

29 квітня 2020 року м. Одеса

Приморський районний суд м. Одеси

у складі: головуючого судді - Бондар В.Я.,

за участю секретаря судового засідання - Грищук В.О.,

розглянувши заяву представника ОСОБА_1 - адвоката Глазова Олексія Олеговича про відвід судді у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про захист честі, гідності та ділової репутації та стягнення моральної шкоди, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Приморського районного суду м. Одеси перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про захист честі, гідності та ділової репутації та стягнення моральної шкоди.

До суду 28.04.2020 року надійшла заява представника ОСОБА_1 - адвоката Глазова Олексія Олеговича про відвід судді, яка мотивована тим, що ОСОБА_1 Не отримувала судові повістки, на рекомендованих повідомленнях про вручення поштового відправлення підпис не відповідачки. 24.04.2020 року після ознайомлення зі справою та детального вивчення можливих зв`язків головуючого з позивачем стало відомо, що суддя ОСОБА_7 у період з 01.12.1994 року по 31.08.1995 року працював юристом Консалдингової фірми «Траст». Власником такого підприємства є ОСОБА_8 ОСОБА_8 також є власником ТОВ «Юридична фірма «Картузов і партнери», засновниками якої крім ОСОБА_8 також є ОСОБА_2 та ОСОБА_9 ОСОБА_8 є отримувачем заробітної плати за сумісництвом в Адвокатському об`єднанні «Юрлайн», адвокат якого є представником позивача по справі. Також син судді ОСОБА_14 є директором ТОВ «Фінансово-правовий департамент КФ ТРАСТ», єдиним засновником якого є дружина судді - ОСОБА_16. Юридична адреса ТОВ «Фінансово-правовий департамент КФ ТРАСТ» є м.Одеса, вул. Рішельєвська, 14, офіс 2. При цьому саме цю адресу зазначає ТОВ «Юридична фірма «Картузов і партнери» як адресу місцезнаходження. Тому, представник ОСОБА_10 дійшов висновку, що між головуючим суддею та позивачем існує зв`язок через їхнього давнього партнера по юридичному бізнесу. Також представник ОСОБА_1 вказує, що відповідачка звернулася до правоохоронних органів з метою перевірки підроблення та надання до суду недостовірних доказів сповіщення ОСОБА_1 про час, дату проведення підготовчого засідання та подала скаргу до Вищої ради правосуддя з метою перевірки підстав для притягнення судді ОСОБА_7 . до дисциплінарної відповідальності, відносно вищевикладених дій судді.

Згідно ч.8 ст.40 суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

Суд вирішує питання про відвід без повідомлення учасників справи, невідкладно відповідно до положень ч. 7 ст.40 ЦПК України.

Суд, дослідивши заяву про відвід, вважає, що вона не обґрунтована та не може бути задоволена.

Згідно ч.3 ст.39 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Згідно ч.6 ст.187 ЦПК України у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

Інформацію про зареєстроване місце проживання ОСОБА_1 як і інших відповідачів суду надано не було, оскільки у запиті суду була відсутня дата народження особи.

Згідно ч.11 ст.128 ЦПК України відповідач, третя особа, свідок, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, а також заінтересована особа у справах про видачу обмежувального припису викликаються до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України.

Відтак, виклик відповідачів по справі, зокрема і ОСОБА_1 здійснювався, шляхом розміщення оголошення на сайті судової влади (а.с.48).

Після повернення справи з суду апеляційної інстанції всі учасники справи викликалися до суду також шляхом направлення судових повісток на адреси вказані у позовній заяві, адже іншої інформації суду представлено не було.

Тож, у зв`язку з тим, що ОСОБА_1 не знала про розгляд даної цивільної справи, суд вважає, що наявні підстави для розгляду заяви про відвід, яка подана вже після закриття підготовчого засідання та призначення справи до розгляду по суті (підготовче провадження закрито та справу призначено до розгляду по суті ухвалою від 13.04.2020 року).

Відповідно до ч.1 ст.36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Також підставами відводу (самовідводу) законодавець визначив недопустимість повторної участі судді в розгляді справи (ст. 37 ЦПК України), та неможливість входження до складу суду осіб, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя (п.3 ст. 46 ЦПК України).

На думку заявника суддя пов`язаний з позивачем ОСОБА_2 через спільного партнера по юридичному бізнесу. Суддя ОСОБА_7 не погоджується з таким твердженням представника ОСОБА_1 - адвоката Глазова О.О., з огляду на наступне.

Суддя ОСОБА_7 працював юристом Консалтингової фірми «Траст» з 01.12.1994 року по 31.08.1995 року, а всього лише 8 місяців, при цьому майже 25 років тому назад. В той час, як ТОВ «Юридична фірма «Картузов та партери» зареєстрована, відповідно до інформації з Державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 02.12.2004 року, тобто 15 років тому та через 10 років після того як ОСОБА_7 звільнився з Консалтингової фірми «Траст».

Крім того, посилання заявника на те, що юридична адреса ТОВ «Фінансово-правовий департамент КФ ТРАСТ», засновником якого є дружина головуючого ОСОБА_16, а директором син судді - ОСОБА_14 співпадає з юридичною адресою ТОВ «Юридична фірма «Картузов і партери» є безпідставними, з огляду на те, що за адресою: АДРЕСА_1 знаходиться офісний центр та перебування у вказаній будівлі кількох юридичних осіб не свідчить про їх взаємопов`язаність.

Також відзначення заявника про те, що він звернувся до Вищої ради правосуддя зі скаргою на дії судді ОСОБА_7 не свідчить про упередженість судді при розгляді вказаної цивільної справи.

Для відведення судді необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість. Обставини, які були покладені в основу заяви про відвід, повинні бути доведеними.

Суд не вбачає підстав для відводу судді ОСОБА_7, визначених ст. 36 ЦПК України, оскільки заявником не доведені обставини, що викликають сумніви в неупередженості або об`єктивності головуючого по справі судді.

Доказів сумніватися в неупередженості та об`єктивності представлено не було.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ч. 6 ст. 81 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Частина 1 статті 6 Конвенції містить вимоги щодо неупередженості суду. Так, Європейський суд з прав людини розрізняє чи в конкретній справі існує яке-небудь переконання або особиста зацікавленість даного судді та вимоги, чи суддя забезпечує достатню гарантію, щоб виключити підозру в цьому. Крім того, згідно принципу, який є стабільним, суд має бути неупередженим і безстороннім.

З огляду на це, навіть зовнішні прояви можуть мати певну важливість або, іншими словами, "правосуддя повинно не тільки чинитися, повинно бути також видно, що воно чиниться" (рішення у справі "Де Куббер проти Бельгії" ("De. Belgium"), від 26 жовтня 1984 року, п.26).

У справі "П`єрсак проти Бельгії" Європейський суд з прав людини висловив позицію, згідно з якою, незважаючи на той факт, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередженості, або, навпаки, її наявність може бути перевірено різноманітними способами провів розмежування між суб`єктивним підходом, який відображає особисте переконання громадянина в конкретній справі, та об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу. Таким чином, на основі вищезазначеного, слід зробити висновок, що при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект.

Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі "Хаушильд проти Данії" зазначається, що Європейському суду з прав людини не потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного.

Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, але якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу достатньо заяви сторони про сумнів в об`єктивному розгляді справи.

Враховуючи вищевикладене, а також практику Європейського суду з прав людини, який неодноразово зазначав, що презумпція особистої неупередженості судді діє до тих пір, поки не доведено інше, суд вважає, що зазначені в заяві обставини, не викликають сумнів в об`єктивності, однобічності та неупередженості судді ОСОБА_7 при вирішенні даної цивільної справи.

З огляду на те, що заявлений відвід є необґрунтованим, суд вважає що відсутні правові підстави для відводу судді ОСОБА_7

Втім, суд вважає за необхідне заявити самовідвід при розгляді справи №522/18406/19 з огляду на наступне.

У зв`язку з викладеним у заяві про відвід поданої представником ОСОБА_1 - Глазова О.О. у сторін цивільної справи можуть виникнути або виникли суб`єктивні сумніви в упередженості судді, чого не можна допустити при здійснені судочинства.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини безсторонність (неупередженість) суду в сенсі п.1 ст.6 конвенції має визначатися згідно з (i) суб`єктивним критерієм, враховуючи особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (i) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом установлення того, чи забезпечував сам суд та серед інших аспектів його склад достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (рішення у справах «Фей проти Австрії», «Ветштайн проти Швейцарії»).

Проте між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а також може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій) (див. рішення у справі «Кіпріану проти Кіпру»).

У деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб`єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію надасть вимога об`єктивної безсторонності (рішення у справі «Пуллар проти Сполученого Королівства»). У цьому сенсі навіть вигляд має певну важливість - іншими словами, «має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється». Адже йдеться про довіру, яку в демократичному суспільстві суди повинні вселяти у громадськість (рішення у справі «Де Куббер проти Бельгії»).

ЄСПЛ зазначає у рішеннях у справах «Делкурт проти Бельгії», «Пєрсак проти Бельгії» і «Де Куббер проти Бельгії», що будь-який суддя, стосовно неупередженості якого є обґрунтований сумнів, повинен заявити самовідвід.

Частиною 3 ст. 39 ЦПК України визначено, що самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

З огляду на викладене вище, а саме на те, що суддя не знав та не міг знати про існування суб`єктивних сумнівів відповідача в упередженості головуючого, та дізнався про зв`язок ОСОБА_2 з ОСОБА_8 , як засновників одного товариства лише після отримання заяви про відвід, яка зареєстрована 28.04.2020 року, тому суддя вважає за можливе заявити самовідвід на стадії судового розгляду справи, адже підготовче провадження було закрито 13.04.2020 року.

Таким чином, враховуючи практику ЄСПЛ, положення п.1 ст.6 конвенції, п. 5 ч.1 ст.36 ЦПК, суддя дійшов висновку, що судом не було забезпечено достатніх гарантій для того, щоб виключити будь-який обґрунтованих сумнів у його безсторонності, оскільки питання про відвід головуючого судді ОСОБА_7 може викликати сумніви в його упередженості також в інших учасників справи, суддя ОСОБА_7 дійшов висновку про його неможливість розглядати дану справу.

Керуючись ст.ст. 33, 36, 40, 258, 260 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні заяви представника ОСОБА_1 - адвоката Глазова Олексія Олеговича про відвід судді.

Заявити самовідвід судді Приморського районного суду міста Одеси ОСОБА_7 у справі №522/18406/19 у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про захист честі, гідності та ділової репутації та стягнення моральної шкоди.

Матеріали справи передати до канцелярії суду для визначення головуючого судді.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Суддя В.Я.Бондар