КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 753/3026/19 Головуючий 1 інстанція - Сирбул О.Ф.
Провадження № 22-ц/824/2170/2020 Доповідач 2 інстанція - Суханова Є.М.
П О С Т А Н О В А

іменем України

26 лютого 2020 року м.Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати в цивільних справах:

головуючого судді: Суханової Є.М.,

суддів: Ігнатченко Н.В., Березовенко Р.В

за участю секретаря: Немудрої Ю. П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Київського апеляційного суду цивільну справу за апеляційною скаргою Акціонерного товариства «Укрсоцбанк» правонаступником якого є Акціонерне товариство «Альфа-Банк» на ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 02 квітня 2019 року про забезпечення позову по справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Укрсоцбанк», Державного реєстратора Комунального підприємства «Світоч» м. Києва, м. Київ Алієва Гусейн Азіз Огли, Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправними та скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію права власності,-

ВСТАНОВИЛА:

В лютому 2019 року ОСОБА_1 звернувся до Дарницького районного суду міста Києва з позовом до Акціонерного Товариства «Укрсоцбанк», Державного реєстратора КП «Світоч» м. Києва, Алієва Г.А. Огли , Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу КМР (КМДА) про визнання протиправними та скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію права власності.

Разом з позовом звернувся із заявою про забезпечення позову, шляхом накладення заборони відчуження квартири, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 02 квітня 2019 року заяву представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_3 про вжиття заходів щодо забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Укрсоцбанк», Державного реєстратора Комунального підприємства «Світоч» м. Києва, м. Київ Алієва Гусейн Азіз Огли, Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправними та скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію права власності - задоволено

Накладенозаборону відчуження квартири АДРЕСА_2 .

Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції, апелянт Акціонерне товариство «Укрсоцбанк» подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на її незаконність та необґрунтованість, постановлену з порушенням норм процесуального права, просить скасувати ухвалу суду першої інстанції постановити нову, якою відмовити у її задоволені.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначає, що в оскаржуваній ухвалі не зазначено ні доказів, ні обставин, з якими суд першої інстанції пов`язував необхідність вжиття заходів забезпечення позову та відповідні посилання чи обґрунтовані припущення про те, що вжиття заходів забезпечення може в майбутньому утруднити чи зробити неможливим виконання судового рішення.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 23 січня 2020 року залучено Акціонерне товариство «Альфа-Банк» як правонаступника Акціонерного товариства «Укрсоцбанк» у якості відповідача у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Укрсоцбанк», Державного реєстратора Комунального підприємства «Світоч» м. Києва, м. Київ Алієва Гусейн Азіз Огли, Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправними та скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію права власності.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення осіб, які приймали участь у розгляді справи, перевіривши матеріали справи, в порядку, передбаченому статтею 367 ЦПК України, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з наступних підстав.

У відповідності до ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно із ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Постановляючи ухвалу про задоволення заяви про забезпечення позову, суд першої інстанції виходив з того, що є реальні загрози не виконання чи утруднення невиконання рішення суду в майбутньому.

Згідно зі ст. 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених ст. 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. У відповідності до ст. 150 ЦПК України позов забезпечується, зокрема, накладенням арешту на майно.

Відповідно до ст. 149 ч. 2 ЦПК України, забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Зі змісту п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» вбачається, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. При встановленні зазначеної відповідності слід враховувати, що вжиті заходи не повинні перешкоджати господарській діяльності юридичної особи або фізичної особи, яка здійснює таку діяльність і зареєстрована відповідно до закону як підприємець.

Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

При вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості забезпечення позову з урахуванням співмірності із заявленими вимогами, відповідності виду забезпечення позову позовним вимогам, збалансованості інтересів сторін.

Як вбачається з матеріалів справи, що 11.04.2007 року між АТ Укрсоцбанк» та позивачем було укладено кредитний договір № 030.29-50/201-К, відповідно до якого кредитор надав боржнику у тимчасове користування на умовах забезпеченості, повернення, строковості, платності та цільового характеру використання грошові кошти в сумі 100 000,00 доларів США зі сплатою 11,75% річних.

В забезпечення виконання зобов`язань за кредитним договором 11.04.2007 року між сторонами було укладено договір іпотеки № 030.29-50/201-К, відповідно до якого позивач передав в іпотеку трикімнатну квартиру АДРЕСА_2 .

У грудні 2018 року державним реєстратором КП «Світоч» м. Києва, м. Київ Алієвим Г.А. Огли було прийнято рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний № 29497316 від 12.12.2018 року, на підставі до якого було внесено запис до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності на квартиру АДРЕСА_2 , за АТ «Укрсоцбанк».

Колегія суддів вважає, що викладені обставини, враховуючи положення ст.151 ЦПК України є достатніми для обґрунтованого припущення позивача ОСОБА_1 , що невжиття заходів забезпечення позову може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду у разі йогоо задоволення, оскільки позивач оспорює правомірність перереєстрації квартири на АТ «Укрсоцбанк», а наявність чи відсутність підстав для забезпечення позову оцінюються колегією суддів в залежності від кожного конкретного випадку, з урахуванням фактичних обставин справи і змісту позовних вимог.

З огляду на вищевикладене, позовні вимоги є спів мірними з обраними заходами забезпечення позову.

Доводи апеляційної скарги, апелянта не наводять жодних аргументів та не дають жодного доказу на підтвердження того, що позовні вимоги позивача є необґрунтованими та безпідставними, а також того, що накладення арешту на квартиру, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . будь-яким чином порушує права банку.

Крім того, при здійсненні судочинства суди застосовують Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 №ЕТБ N 005 (далі - Конвенція) та практику Європейського суду з прав людини як джерело права (ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»). У відповідності до приписів ст. 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

При цьому, Європейський суд з прав людини у рішенні від 29 червня 2006 року у справі «Пантелеєнко проти України» зазначив, що засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом.

У рішенні від 31 липня 2003 року у справі «Дорани проти Ірландії» Європейський суд з прав людини зазначив, що поняття «ефективний засіб» передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права. Причому, як наголошується у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Н. проти Нідерландів», ефективний засіб - це запобігання тому, щоб відбулося виконання заходів, які суперечать Конвенції, або настала подія, наслідки якої будуть незворотними.

При вирішенні справи «Каіч та інші проти Хорватії» (рішення від 17 липня 2008 року) Європейський Суд з прав людини вказав, що для Конвенції було б неприйнятно, якби стаття 13 декларувала право на ефективний засіб захисту але без його практичного застосування. Таким чином, обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.

Також, Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Відповідно до положень ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

За таких обставин, апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а постановлену ухвалу суду першої інстанції залишити без змін.

Інші доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції та не можуть бути підставою для скасування постановленої ухвали суду.

Відповідно до ст.375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 375, 381-384 ЦПК України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Укрсоцбанк» правонаступником якого є Акціонерне товариство «Альфа-Банк» залишити без задоволення.

Ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 02 квітня 2019 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів до суду касаційної інстанції.

Головуючий: Є.М. Суханова

Судді: Н.В. Ігнатченко

Р.В. Березовенко