30 листопада 2020 року місто Київ
Єдиний унікальний номер справи 363/891/17
У Х В А Л А

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Вербової І.М., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на заочне рішення Вишгородського районного суду Київської області від 04 вересня 2017 року, ухвалене під головуванням судді Чіркова Г. Є., у справі за позовом Вишгородського районного комунального підприємства «Вишгородтепломережа» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за опалення,

в с т а н о в и в :

У березні 2017 року Вишгородське районне комунальне підприємство «Вишгородтепломережа» звернулось до Вишгородського районного суду Київської області з позовом про стягнення з ОСОБА_1 заборгованість за опалення в сумі 8 799 грн. 05 коп. та судового збору у розмірі 1 600 грн.

Заочним рішенням Вишгородського районного суду Київської області від 04 вересня 2017 року (а.с. 38) позов задоволено Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Вишгородського районного комунального підприємства «Вишгородтепломережа» заборгованість за оплату житлово-комунальних послуг в розмірі 8 799 грн. 05 коп. та судовий збір в розмірі 1 600 грн., а всього 10 399 грн. 05 коп.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 28 жовтня 2020 року заяву про перегляд заочного рішення залишено без задоволення.

Не погоджуючись з вищевказаними судовими рішеннями, 10 листопада 2020 року ОСОБА_1 подав одну апеляційну скаргу на вищевказані судові рішення, а 30 листопада 2020 року на адресу Київського апеляційного суду надійшла ще одна апеляційна скарга на вищевказані судові рішення, схожа за змістом із першою апеляційною скаргою.

Так, оскільки вищевказані апеляційні скарги, в яких оскаржуються заочне рішення Вишгородського районного суду Київської області від 04 вересня 2017 року та ухвала Вишгородського районного суду Київської області від 28 жовтня 2020 року, є схожими за змістом, суд вважає, що ОСОБА_1 подано одну апеляційну скаргу на вищевказані судові рішення.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 26 листопада 2020 року у прийняті до розгляду апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Вишгородського районного суду Київської області від 28 жовтня 2020 року, відмовлено та повернуто її скаржнику. Таким чином, питання щодо прийняття до розгляду апеляційної скарги ОСОБА_1 в частині оскарження ухвали Вишгородського районного суду Київської області від 28 жовтня 2020 року було вирішено судом.

Щодо апеляційної скарги ОСОБА_1 в частині оскарження заочного рішення Вишгородського районного суду Київської області від 04 вересня 2017 року, то вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження, перевіривши дотримання процесуальних строків на апеляційне оскарження судового рішення, апеляційну скаргу на відповідність вимогам статті 356 ЦПК України, у тому числі повноваження особи, що подала апеляційну скаргу, сплату судового збору, суд дійшов наступного.

Виходячи зі змісту статті 356 ЦПК України, апеляційна скарга подається у письмовій формі.

В апеляційній скарзі мають бути зазначені: 1) найменування суду, до якого подається скарга; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає апеляційну скаргу, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку та електронної пошти, офіційна електронна адреса, за наявності; 3) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); 4) рішення або ухвала, що оскаржуються; 5) в чому полягає незаконність і (або) необґрунтованість рішення або ухвали (неповнота встановлення обставин, які мають значення для справи, та (або) неправильність установлення обставин, які мають значення для справи, внаслідок необґрунтованої відмови у прийнятті доказів, неправильного їх дослідження чи оцінки, неподання доказів з поважних причин та (або) неправильне визначення відповідно до встановлених судом обставин правовідносин тощо); 6) нові обставини, що підлягають встановленню, докази, які підлягають дослідженню чи оцінці, обґрунтування поважності причин неподання доказів до суду першої інстанції, заперечення проти доказів, використаних судом першої інстанції; 7) клопотання особи, яка подала скаргу; 8) дата отримання копії судового рішення суду першої інстанції, що оскаржується; 9) перелік документів та інших матеріалів, що додаються.

Апеляційна скарга підписується особою, яка її подає, або представником такої особи. До апеляційної скарги додаються: 1) довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника, якщо апеляційна скарга подана представником і ці документи раніше не подавалися; 2) копії скарги та доданих письмових матеріалів відповідно до кількості учасників справи; 3) документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону; 4) докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного судового рішення суду першої інстанції (за наявності). Якщо апеляційна скарга подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення від сплати судового збору.

У даному випадку, апеляційна скарга не відповідає в повній мірі вимогам, визначеним статтею 356 ЦПК України, а саме: скаржником чітко не зазначено, в чому полягає незаконність і (або) необґрунтованість оскаржуваного рішення (неповнота встановлення обставин, які мають значення для справи, та (або) неправильність установлення обставин, які мають значення для справи, внаслідок необґрунтованої відмови у прийнятті доказів, неправильного їх дослідження чи оцінки, неподання доказів з поважних причин та (або) неправильне визначення відповідно до встановлених судом обставин правовідносин тощо); не зазначено нові обставини, що підлягають встановленню, докази, які підлягають дослідженню чи оцінці, обґрунтування поважності причин неподання доказів до суду першої інстанції, заперечення проти доказів, використаних судом першої інстанції.

Так, вказані обставини перешкоджають розгляду справи в апеляційній інстанції, у зв`язку з чим, вона підлягає залишенню без руху.

Крім того, за подання апеляційної скарги на заочне рішення Вишгородського районного суду Київської області від 04 вересня 2017 року скаржником не сплачено судовий збір, що також є підставою для залишення апеляційної скарги без руху.

Так, до апеляційної скарги скаржником долучено клопотання у якому останній просить відстрочити сплату судового збору до моменту зняття арешту з його банківських рахунків та/або до закінчення карантинних заходів в Україні.

Вивчивши клопотання про звільнення від сплати судового збору, суд дійшов висновку про відсутність підстав для його задоволення, з огляду на наступне.

Згідно ст.8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, стаття 8 Закону України «Про судовий збір» містить вичерпний перелік підстав, які суду необхідно врахувати для вирішення питання, зокрема, про відстрочення сплати судового збору.

Наведені скаржником підстави не відносяться до вищевказаного переліку, у зв`язку з чим відсутні підстави для задоволення клопотання про звільнення останнього від сплати судового збору.

Виходячи зі ставок судового збору, визначених Законом України «Про судовий збір» скаржнику необхідно сплатити судовий збір за подання апеляційної скарги на рішення суду в розмірі 2 400 (дві тисячі чотириста) грн. (1 600 грн. х 150% ).

Зазначена сума судового збору повинна бути сплачена на розрахунковий рахунок Київського апеляційного суду (рахунок отримувача) - UA0026010, отримувач коштів - УК у Солом. р-ні/Солом`ян. р-н, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38050812, Банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), код Банку отримувача (МФО) - 899998. Суду необхідно надати оригінал платіжного документа про сплату (доплату) судового збору, для приєднання до матеріалів справи.

Відповідно до ч.2 ст.357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу. Частинами 1,2 статті 185 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Оскільки вказані обставини перешкоджають розгляду справи в апеляційній інстанції, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення вищенаведених недоліків апеляційної скарги.

Керуючись статтями 185, 356-357 ЦПК України, Київський апеляційний суд, -

у х в а л и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на заочне рішення Вишгородського районного суду Київської області від 04 вересня 2017 року, - залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня отримання копії даної ухвали суду.

Роз`яснити, що у разі не виконання вимог ухвали апеляційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута особі, що її подала.

Ухвала оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя: І.М. Вербова