У Х В А Л А

Іменем України

20 лютого 2020 року Деснянський районний суд м.Києва у складі:

головуючого судді Зотько Т.А.

за участю секретаря судового засідання Ковальової В.О.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва заяву ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення по справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на дитину, -

ВСТАНОВИВ:

Заявник звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення Деснянського районного суду м. Києва від 11.12.2019 року у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на дитину, мотивовану тим, що у заявника наявні докази та відомості, які мають істотне значення для справи.

В судове засідання заявник не з`явився, про розгляд справи повідомлявся належним чином.

Представник позивача - ОСОБА_1 в судовому засіданні просила відмовити в задоволенні заяви, з тих підстав, що заявником було пропущено строк для подання заяви про перегляд заочного рішення, крім того, не наведено доказів, що мають істотне значення для вирішення даного питання.

Вислухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заява не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до положень ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

З огляду на відсутність заяви відповідача про поновлення строку на перегляд заочного рішення, з урахуванням норм ч. 1 ст. 127 ЦПК України, суд позбавлений можливості самостійно вирішити дане питання.

Згідно з ч.3 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Судом встановлено, що заочним рішенням Деснянського районного суду м.Києва від 11.12.2019 року в цивільній справі № 754/14705/19 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на дитину, позов задоволено, а саме з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 , аліменти на утримання неповнолітньої дитини - сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в розмірі прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, до досягнення дитиною повноліття, починаючи з 04.10.2019 року. Рішення суду в частині стягнення аліментів за один місяць допущено до негайного виконання.

Згідно з вимогами ч.1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідач проживає в Донецькій області Мар`їнського району, м. Красногорівка, що відноситься до населеного пункту, що входить в зону АТО, а відтак відповідач судом повідомлявся про дату, час і місце судового розгляду, шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті Судової влади України, у відповідності до положень ч. 11 ст. 128 ЦПК України. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про розгляд справи належним чином.

Як на підставу звернення до суду заявник послається на те, що в нього наявні докази та відомості, яке мають істотне значення для справи, а саме, відомості про сплату аліментів дитині від першого шлюбу, перебування на утриманні відповідача непрацезданої матері та інше, що буде надано в судовому засіданні, проте суду відповідач на підтвердження даних обставин справи будь-яких доказів не надав.

Аналізуючи викладені в заяві обставини,суд враховує, що відповідно до норм сімейного законодавства одним з головних обов`язків батьків є обов`язок по утриманню своїх неповнолітніх дітей.

Це, зокрема, виявляється в забезпеченні неповнолітньої дитини мінімально необхідними благами, що потрібні для її життя та виховання.

Обов`язок батьків по утриманню своїх неповнолітніх дітей виникає у них з часу народження дитини і триває до настання її повноліття.

Закон покладає такий обов`язок не лише на того, з ким проживають діти, а на обох батьків.

Обов`язок батьків утримувати свою неповнолітню дитину належить до конституційних обов`язків і передбачений ст. 51 Конституції України, в якій зазначено, що батьки зобов`язані утримувати дітей до їх повноліття.

Частиною 2 ст. 182 СК України визначено, що розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини.

Ознайомившись з матеріалами заяви, суд вважає, що докази, на які посилається заявник у заяві про перегляд заочного рішення, не мають істотного значення для вирішення даної справи, оскільки вони не спростовують встановлені судом обставини у справі.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що заяву про перегляд заочного рішення необхідно залишити без задоволення.

Керуючись ст.ст. 259-261, 284-288, 353 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення по справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на дитину- залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Деснянський районний суд міста Києва.

Суддя: