Справа № 524/5876/19
Провадження № 2/524/373/20
12.02.2020 року Автозаводський районний суд м. Кременчука в складі
Головуючого судді Кривич Ж.О.,
секретаря судового засідання Коваль Т.М.,
розглянувши в порядку спрощеного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кременчуці Полтавської області цивільну справу за позовом за позовом Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк», в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» Кадирова Владислава Володимировича, до ОСОБА_1 , третя особа Автозаводський відділ державної виконавчої служби міста Кременчука Головного територіального управління юстиції у Полтавській області, про захист права власності шляхом звільнення майна з під арешту,-
У серпні 2019 року до суду звернулося Публічне акціонерне товариство «Дельта Банк» з позовом до ОСОБА_1 про захист права власності шляхом звільнення майна з під арешту. На обґрунтування своїх вимог представник позивача вказав, що на виконанні в Автозаводському ВДВС м. Кременчука перебувало виконавче провадження відносно боржника ОСОБА_1 , в рамках якого державним виконавцем Гоголєвою А.В. винесено постанову про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, серія і номер: 18673410 від 08.09.2010 року, якою накладено арешт на все майно, в тому числі на квартиру, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , яка належать ОСОБА_1 на праві власності. Банк не є стороною вказаного виконавчого провадження, а тому не має можливості звернутись до відділу ДВС із заявою про зняття арешту із спірної квартири. Наявність вказаного арешту на нерухоме майно порушує право АТ «Дельта Банк» на розпорядження вказаною квартирою.
У судове засідання представник позивача не з`явився, направив на адресу суду клопотання про розгляд справи без його участі, просив позовні вимоги задовольнити повністю.
Відповідач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, про дату розгляду справи повідомлявся належним чином, письмово про причини неявки суд не повідомляв, відзив на позов суду не направив.
Представник третьої особи Автозаводського ВДВС м. Кременчука ГТУЮ у Полтавській області у судове засідання не з`явився, про дату розгляду справи повідомлявся належним чином, на адресу суду направив клопотання про розгляд справи без його участі.
Відповідно до ч. 1 ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: малозначні справи; що виникають з трудових відносин.
Ч. 8 ст. 279 ЦПК України передбачено, що при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться.
Ч. 4 ст. 223 ЦПК України передбачено, що у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Суд, дослідивши зібрані у справі докази, встановив наступне.
З метою забезпечення виконання грошових зобов`язань за вказаним Кредитним договором Іпотекодавець ОСОБА_1 передав в іпотеку нерухоме майно, а саме: квартиру: АДРЕСА_2 , загальною площею 87,2 кв.м., житловою площею 48,2 кв.м., що підтверджується Договором іпотеки (житлове приміщення) № б/н від 09.11.2007 року, укладеним між АКІБ «УкрСиббанк» та ОСОБА_1 .
Обтяження нерухомого майна іпотекою було зареєстровано Банком у Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна та у Державному реєстрі іпотек.
На підставі рішення Загальних зборів акціонерів від 27.10.2009 року АКІБ «УкрСиббанк» змінило назву на Публічне акціонерне товариство «УкрСиббанк».
08.12.2011 року між Публічним акціонерним товариством «УкрСиббанк» та Публічним акціонерним товариством «Дельта Банк» було укладено договір купівлі-продажу право вимоги, відповідно до якого в порядку, обсязі та на умовах, визначених даним договором, ПАТ «УкрСиббанк» передав (відступив) ПАТ «Дельта Банк» право вимоги за кредитними та забезпечувальними договорами, укладеними з ОСОБА_1
10.11.2014 року рішенням Автозаводського районного суду м. Кременчука зодоволено:
-визнано за ПАТ «Дельта банк» право власності на предмет іпотеки - квартиру АДРЕСА_3 ;
-припинено право власності Іпотекодавця ОСОБА_1 на квартиру АДРЕСА_3 , в тому числі право володіння, користування та розпорядження вказаною квартирою;
-виселено з квартири АДРЕСА_3 , Іпотекодавця ОСОБА_1 та усіх інших мешканців, які проживають і зареєстровані за вказаною адресою;
-витребувано від ОСОБА_1 та передано ПАТ «Дельта банк» технічний паспорт, правовстановлюючі документи (або їх дублікати) на квартиру АДРЕСА_3 .
На підставі вказаного рішення державним реєстратором зареєстровано право приватної власності АТ «Дельта Банк» на вказану квартиру (номер запису про право власності: 30361105 від 13.02.2019 року.
08.09.2010 року постановою державного виконавця Гоголєвої А.В. про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, серія і номер: 18673410, накладено арешт на все майно, в тому числі на квартиру, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , яка належать ОСОБА_1 на праві власності (номер запису обтяження 30363583 від 08.09.2010 року).
Вирішуючи позов, суд виходить з наступного:
Відповідно до ст. 41 Конституції України ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.
Відповідно ч. 1 ст. 319, ч. 1 ст. 321 ЦК України власник має право володіти, користуватися, розпоряджатися своїм майном на власний розсуд. Право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
Згідно із ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.
Частиною 2 статті 40 Закону України «Про виконавче провадження» визначено, що про зняття арешту з майна (коштів) виконавець зазначає у постанові про закінчення виконавчого провадження або повернення виконавчого документа, яка в день її винесення надсилається органу, установі, посадовій особі, яким була надіслана для виконання постанова про накладення арешту на майно (кошти) боржника, а у випадках, передбачених законом, вчиняє дії щодо реєстрації припинення обтяження такого майна.
Статтею 3 Закону України «Про іпотеку» передбачено, що у разі порушення боржником основного зобов`язання відповідно до іпотеки іпотекодержатель має право задовольнити забезпечені нею вимоги за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими особами, права чи вимоги яких на передане в іпотеку нерухоме майно зареєстровані після державної реєстрації іпотеки. Якщо пріоритет окремого права чи вимоги на передане в іпотеку нерухоме майно виникає відповідно до закону, таке право чи вимога має пріоритет над вимогою іпотекодержателя лише у разі його/її виникнення та реєстрації до моменту державної реєстрації іпотеки.
Пріоритет права іпотекодержателя на задоволення забезпечених іпотекою вимог за рахунок предмета іпотеки відносно зареєстрованих у встановленому законом порядку прав чи вимог інших осіб на передане в іпотеку нерухоме майно виникає з моменту державної реєстрації іпотеки. Зареєстровані права та вимоги на нерухоме майно підлягають задоволенню згідно з їх пріоритетом - у черговості їх державної реєстрації.
Суд приходить до висновку, що накладений арешт на майно, порушує права позивача.
Враховуючи вищевикладене суд вважає, що слід зняти арешт з майна АТ «Дельта Банк», а саме: з квартири АДРЕСА_3 .
На підставі викладеного, відповідно до ст.ст. 263-265 ЦПК України, суд -
Позов Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк», в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» Кадирова Владислава Володимировича, до ОСОБА_1 , - задовольнити.
Скасувати арешт, накладений постановою державного виконавця Автозаводського ВДВС м. Кременчука ГТУЮ у Полтавській області Гоголєвою А.В. від 08.09.2010 року серія і номер: 18673410, на квартиру АДРЕСА_3 .
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Апеляційна скарга подається до Полтавського апеляційного суду через суд першої інстанції.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя Ж.О. Кривич