Справа № 456/943/20
Провадження № 2-с/456/11/2020
УХВАЛА

про повернення заяви про скасування судового наказу без розгляду

13 квітня 2020 року місто Стрий

Суддя Стрийського міськрайонного суду Львівської області Гула Л. В. ,розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу та інше,

ВСТАНОВИВ:

24.03.2020 Стрийським міськрайонним судом Львівської області на підставі заяви КП «Стрийтеплоенерго» був виданий судовий наказ про стягнення з ОСОБА_1 на користь КП «Стрийтеплоенерго» заборгованості за послуги теплопостачання в розмірі 25669,10 грн. та 210,20 грн. судового збору

07.04.2020 від ОСОБА_1 надійшла заява про скасування судового наказу та інше.

Оглянувши матеріали справи про видачу судового наказу, заяви про скасування судового наказу, приходжу до наступного висновку.

Відповідно до п. 1 ч. 5 ст. 170 ЦПК України до заяви про скасування судового наказу додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Як вбачається з матеріалів заяви про скасування судового наказу, така є неналежно оформленою, оскільки до неї не долучено оригінал платіжного документу про сплату судового збору за вимогу про скасування судового наказу.

Відповідно до ч. 2 ст. 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Слід зазначити, що правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір».

За подання до суду заяви про скасування судового наказу підлягає сплаті судовий збір відповідно до п.п. 4-2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» у розмірі 0,05 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що в грошовому вираженні становить 106,10 грн.

Згідно з ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті. Відповідно до частини першої цієї статті суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Боржник просить суд звільнити його від сплати судового збору. Клопотання обгрунтовує майновим станом та зазначає, що одержує пенсію у розмірі прожиткового мінімуму для осіб, які втратили працездатність, що виключає можливість сплатити судовий збір у будь-якому розмірі, оскільки такий перевищуватиме 5 відсотків розміру річного його доходу за попередній календарний рік.

Згідно з ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Зі змісту ст.ст 133, 136 ЦПК України та ст. 8 Закону України «Про судовий збір» випливає, що особа, яка вважає свій майновий стан незадовільним, через що в неї існують перешкоди для доступу до правосуддя, має подати до суду відповідні документи, які свідчили б про незадовільний майновий стан, проте на підтвердження неможливості сплати судового збору ОСОБА_1 не надано суду жодних документів на підтвердження незадовільного майнового стану, окрім словесного покликання на отримання пенсії у розмірі прожиткового мінімуму для осіб, які втратили працездатність.

Боржником всупереч вимогам, передбачених статтею 8 Закону України «Про судовий збір», не надано доказів про те, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу за попередній календарний рік, які би були визначені судом належними та допустимими в розумінні глави 5 ЦПК України.

Крім того, суд роз`яснює боржнику, що обставини, пов`язані з відсутністю коштів, призначених для сплати судового збору, оскільки такі не включаються у вартісну величину прожиткового мінімуму, не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення від сплати судового збору, що відповідає статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливі для всіх учасників процесу.

Відповідно до ч. 6 ст. 170 ЦПК України у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

Враховуючи наведене, вважаю, що за таких обставин заяву про скасування судового наказу слід повернути ОСОБА_1 без розгляду.

Одночасно розяснюю, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Керуючись ст.ст. 170, 260, 261, 353, 354 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу та інше повернути заявнику без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду через Стрийський міськрайонний суд Львівської області протягом 15 днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду, якщо апеляційна скарга подана протягом 15 днів з дня вручення йому ухвали.

Суддя Л.В.Гула