У Х В А Л А

про відкриття провадження у справі

в порядку спрощеного провадження

"04" лютого 2020 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Гончарук В.П., перевіривши матеріали по справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення коштів, -

В С Т А Н О В И В:

До Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення коштів.

15 грудня 2017 року набув чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу Адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» №2147-VIII від 03.10.2017 року, котрим ЦПК України викладено в новій редакції.

У відповідності до п.п. 9 п.1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції справи в судах першої та апеляційної інстанції, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Таким чином, подальший розгляд цієї справи відбувається за правилами, що передбачені новою редакцією ЦПК України.

Відповідно до ч. 2 ст.19 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження.

Згідно ч. 1, 2 ст. 274 ЦПК України, У порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин. У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

За умовами ч. 6 ст. 19 ЦПК України, для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) справи про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); 4) справи про розірвання шлюбу; 5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 274 ЦПК України, при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1)ціну позову; 2)значення справи для сторін; 3)обраний позивачем спосіб захисту; 4)категорію та складність справи; 5)обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 6)кількість сторін та інших учасників справи; 7)чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8)думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Оскільки предмет позовних вимог не підпадає під обмеження, які визначені ч. 4 ст. 274 ЦПК України, тому вказана справа може бути розглянута в порядку спрощеного позовного провадження.

Позовна заява подана з додержанням вимог статей 175-177 ЦПК України, віднесена до предметної, субєктної, інстанційної та територіальної юрисдикції Дніпровського районного суду м. Києва.

Підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення, відмови у відкритті провадження відсутні.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 187-192, 260, 261, 274 , 353 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Відкрити провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення коштів.

Розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Призначити справу за правилами спрощеного позовного провадження до судового засідання для розгляду справи по суті в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва за адресою: 02000, місто Київ, вулиця Івана Сергієнка, будинок № 3, кабінет № 34.

Відповідач протягом 15 календарних днів з дня отримання даної ухвали повинен надіслати суду відзив на позовну заяву і всі письмові докази, що підтверджують заперечення проти позову з одночасним направленням в цей же строк копії відзиву та доданих до нього документів позивачу та іншим учасникам справи.

Сторона відповідача, в разі незгоди проведення розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, на протязі десяти днів з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження, має подати відповідну заяву із запереченнями.

У разі відсутності заперечень щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження пропоную відповідачу надіслати (надати) відзив з урахуванням вимог 178 ЦПК України не пізніше п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали про відкриття провадження у справі. Відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Позивач має право подати до суду відповідь на відзив, а відповідач заперечення протягом десяти днів з дня їх отримання.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, яка розглядається, на сторінці офіційного вебпорталу судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою http://dn.ki.court.gov.ua.

Копію ухвали направити сторонам у справі.

Ухвала про відкриття провадження у справі в частині правил підсудності може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя: