ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

30 листопада 2020 року

м. Харків

справа № 638/7745/20

провадження № 22-ц/818/6037/20

Харківський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Тичкової О.Ю., перевіривши у порядку ст. 357 ЦПК України відповідність вимогам закону апеляційної скарги Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області на рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 14 вересня 2020 року в складі судді Цвірюка Д.В. по справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про стягнення спадщини у вигляді недоотриманих пенсійний виплат , -

У С Т А Н О В И В :

Рішенням Дзержинського районного суду м. Харкова від 14 вересня 2020 року позов задоволено.

Не погодившись с судовим рішенням, 16 листопада 2020 року Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області подало апеляційну скаргу.

Перевіривши матеріали справи та подану апеляційну скаргу, вважаю, що апеляційне провадження не може бути відкрито з наступних підстав.

Перевіривши матеріали справи та подану апеляційну скаргу, вважаю, що апеляційне провадження не може бути відкрито з наступних підстав.

Відповідно до частин 1, 2 статті 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Як вбачається з матеріалів справи, судове рішення постановлене 14 вересня 2020 року, апеляційну скаргу подано засобами поштового зв`язку 16 листопада 2020 року (відповідно до штрих-коду на конверті а.с. 48), тобто з пропуском встановленого ст. 354 ЦПК України строку, оскільки останнім днем подання апеляційної скарги було 14 жовтня 2020 року. При цьому, апелянт не порушує питання про поновлення строку та не зазначає будь-яких причин поважності пропуску цього строку.

Відповідно до частин 3, 4 статті 357 ЦПК України, апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Крім того, апеляційна скарга містить клопотання про звільнення від сплати судового збору. В обґрунтування клопотання апелянт посилається на те, що відповідно до ч.ч.1, 2 ст.73 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» кошти Пенсійного фонду формуються переважно за рахунок страхових внесків (частини єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування) та використовуються на: виплату пенсій, передбачених цим Законом; надання соціальних послуг, передбачених цим Законом; фінансування адміністративних витрат, пов`язаних з виконанням функцій, покладених на органи Пенсійного фонду; оплату послуг з виплати та доставки пенсій; формування резерву коштів Пенсійного фонду.

Забороняється використання коштів Пенсійного фонду на цілі, не передбачені цим Законом.

Клопотання не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Згідно з ч.ч.1, 3 ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд, у порядку передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Аналогічні вимоги зазначені і у ст.8 Закону України «Про судовий збір», а саме, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Тобто даними нормами законодавства визначена виключна підстава для звільнення, зменшення, відстрочення або розстрочення сплати судового збору - незадовільний майновий стан сторони.

Пунктом 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати цивільних справах» роз`яснено, що відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади. У зв`язку з цим обставини, пов`язані з не закладенням Головним управлінням Пенсійного фонду України в Харківській області коштів для сплати судового збору в бюджет на 2020 рік, не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення від такої сплати Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області.

Крім того доказів на підтвердження того, що майновий стан позивача перешкоджав (перешкоджає) сплаті ним судового збору не надано.

Оскільки, Законом України «Про судовий збір» Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області позбавлено пільг щодо несплати судового збору, а статтею 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність учасників судового процесу перед законом і судом, то неможливість сплати судового збору, у зв`язку з не закладенням Головним управлінням Пенсійного фонду України в Харківській області коштів для сплати судового збору в бюджет на 2020 рік не може вважатись достатньою підставою для звільнення від сплати судового збору, а тому вважаю, що підстави для задоволення клопотання відсутні.

Згідно п.п. 6 п.1 ч.2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» ставка за подання апеляційної скарги на рішення суду складає 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Відповідно до ч.1, пп.1, ч.2 ст.4 ЗУ «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Ставка за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи, що статтею 8 ЗУ «Про Державний бюджет України на 2020 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 1 січня 2020 року становить 2102 грн, при подачі апеляційної скарги сплаті підлягало 1261 грн 20 коп. (2102*0,4*1,5).

Сплату судового збору належить здійснити за наступними реквізитами:

Отримувач коштів УК Основ"ян/мХар Основ"янсь/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37999628

Банк отримувача Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0020011

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Харківський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

На підтвердження сплати судового збору до Харківського апеляційного суду необхідно надати оригінал квитанції про оплату судового збору.

Відповідно до п.3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються, зокрема, документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до п.1, п. 4, п. 5 ч. 2 ст. 356 ЦПК України в апеляційній скарзі мають бути зазначені найменування суду, до якого подається скарга, рішення або ухвала, що оскаржуються, в чому полягає незаконність і (або) необґрунтованість рішення або ухвали (неповнота встановлення обставин, які мають значення для справи, та (або) неправильність установлення обставин, які мають значення для справи, внаслідок необґрунтованої відмови у прийнятті доказів, неправильного їх дослідження чи оцінки, неподання доказів з поважних причин та (або) неправильне визначення відповідно до встановлених судом обставин правовідносин тощо).

Як вбачається з матеріалів справи, в апеляційній скарзі зазначено, що вона подається до Харківського апеляційного суду, а в прохальній частині апелянт просить скасувати рішення Харківського окружного адміністративного суду від 14 вересня 2020 року, керуючись статтями 293-297 КАС України.

Згідно ч.2 ст.357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка не відповідає вимогам ст. 356 ЦПК України застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, за якими у разі невиконання ухвали суду про залишення апеляційної скарги без руху у встановлений строк, скарга вважається неподаною і повертається особі, яка її подала.

За таких обставин, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення вказаних недоліків, а саме: подання клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження з зазначенням поважних причин пропуску такого строку, сплати судового збору у сумі 1261,2 грн, подання апеляційної скарги у відповідності до вимог ст. 356 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 185, 356, 357 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області на рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 14 вересня 2020 року - залишити без руху.

Надати строк 10 (десять днів) з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків зазначених в ухвалі.

Роз`яснити апелянту, що у разі не подання клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження у встановлений судом строк, у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

Роз`яснити апелянту, що у разі не усунення вказаних ухвалі недоліків у встановлений судом строк, апеляційна скарга буде визнана неподаною та повернутою.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її підписання і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя - О.Ю. Тичкова