Справа № 309/2969/19
Провадження № 2/309/38/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 лютого 2020 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

в складі головуючого судді Волощук О. Я.

при секретарі Зейкан Н.Л.

за участю позивача ОСОБА_1

відповідачки ОСОБА_2

представника відповідачки ОСОБА_3

представника відповідачки ОСОБА_4

представника третьої особи без самостійних вимог:

органу опіки та піклування Хустської РДА Вайнраух Л.Й.

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження в залі суду міста Хуст цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа без самостійних вимог:орган опіки та піклування Хустської РДА про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та визначення способу у вихованні та спілкуванні з дитиною, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся із позовом до суду до ОСОБА_2 , третя особа без самостійних вимог: орган опіки та піклування Хустської РДА про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною - сином ОСОБА_5 та визначення способу у вихованні та спілкуванні з дитиною.

Позовні вимоги вмотивовано тим, що сторони перебувають у шлюбі із ІНФОРМАЦІЯ_1 . У шлюбі у них народився син - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який навчається у першому класі Горінчівської ЗОШ І ІІІ ступенів. Відносини між сторонами погіршилися, відповідачка забрала сина, проживає у своєї матері в с. Горінчево Хустського району Закарпатської області.

Розпорядженням голови Хустської районної державної адміністрації № 280 від 20.08.2019 року встановлено години спілкування позивача із сином згідно графіку: щоп`ятниці із 17.00 год. по 10.00 год. неділі за місцем проживання батька за адресою: АДРЕСА_1 .

ОСОБА_2 перешкоджає спілкуванню позивача із сином, не дотримується графіку годин спілкування згідно розпорядження Хустської РДА від 20.08.2019 року. Позивач звертався до Хустського ВП ГУНП в Закарпатській області із проханнями прийняти міри до ОСОБА_6 , яка чинить йому перешкоди у спілкуванні з дитиною.

Позивач просить зобов`язати відповідачку ОСОБА_2 не чинити перешкод у спілкуванні із дитиною - ОСОБА_5 та встановити йому для участі у вихованні та спілкуванні з неповнолітнім сином години спілкування щоп`ятниці з 17 годин до 10 годин неділі за місцем проживання батька за адресою АДРЕСА_1 .

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 позовні вимоги підтримав, просив суд їх задоволити з підстав, наведених в позові. Суду пояснив про те, що не дійшов згоди з відповідачкою щодо мирного врегулювання спору, оскільки запропонований відповідачкою графік годин спілкування з дитиною порушує його права як батька безперешкодного спілкування та виховання сина.

Відповідачка ОСОБА_2 позовні вимоги визнала частково. Суду пояснила, що не дозоляла позивачу забирати сина на вихідні до себе додому позаяк переживає за дитину. В ході судового розгляду не заперечила щодо побачень та особистого спілкування позивача із сином за місцем проживання батька в АДРЕСА_1 з 10 год. суботи до 16 год. неділі першого та третього тижня кожного місяця, на ОСОБА_7 , Різдвяні та Пасхальні свята на другий день свят з 10 год. до 16 год.; у день народження сина - з 09 год. до 14 год., безперешкодного відвідування у школі без відриву від навчального процесу. У разі хвороби дитини не заперечуватиме щодо перенесення годин спілкування батька із сином на наступний тиждень за календарем.

Представник органу опіки та піклування Хустська РДА ОСОБА_8 не заперечила щодо задоволення позову. Суду пояснила, що малолітній ОСОБА_5 проживає разом з матір`ю, бабусею та сестрою в АДРЕСА_2 . Представниками служби у справах дітей Хустської РДА було здійснено виїзд за місцем проживання позивача та відповідачки, складено акти обстеження умов проживання сторін, проведено бесіди із позивачем та відповідачкою. Розпорядженням голови Хустської районної державної адміністрації №280 від 20.08.2019 року було встановлено години спілкування позивача ОСОБА_1 з малолітнім сином ОСОБА_5 . Сторони не заперечували щодо годин спілкування батька із сином згідно графіку. Згодом між сторонами почались сварки та непорозуміння, відповідачка почала робити перешкоди позивачу у спілкуванні з дитиною, неодноразово не відводила сина по п`ятницях до школи, щоб батько не зміг забрав сина до себе додому. Сторони не можуть дійти згоди щодо участі батька у вихованні та спілкуванні із сином.

Малолітній ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 в присутності педагога ОСОБА_9 та психолога ОСОБА_10 в судовому засіданні висловив думку про те, що хоче проживати разом з матір`ю, переживає, що батьки сваряться. Батька любить, хоче з ним спілкуватись.

Заслухавши сторони, дослідивши докази по справі, з`ясувавши думку малолітнього ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст. 3 Конвенції ООН про права дитини від 20 листопада 1989 року, яка ратифікована Постановою Верховної Ради України від 27 лютого 1991 року № 789X11 (78912) та набула чинності для України 27 вересня 1991 року в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.

Кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного і соціального розвитку. Батьки або особи, які їх замінюють, несуть відповідальність за створення умов, необхідних для всебічного розвитку дитини, відповідно до законів України (стаття 8 Закону України «Про охорону дитинства»).

Відповідно до ч. 1 ст. 10 Закону України «Про охорону дитинства» кожній дитині гарантується право на свободу, особисту недоторканність та захист гідності.

У судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_1 та відповідачка ОСОБА_2 перебувають у шлюбі із ІНФОРМАЦІЯ_1 , що стверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 , виданого виконавчим комітетом Горінчівської сільської ради Хустського району Закарпатської області від 03.07.2019 року за актовим записом №16 (а.с.10).

У шлюбі в сторін народився син ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що стверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 , виданим виконавчим комітетом Вишківської селищної ради Хустського району Закарпатської області 03.07.2019 року (а. с. 9).

Сторони припинили спільне проживання, відповідачка із сином переїхала проживати до своєї матері в АДРЕСА_2 .

Розпорядженням голови Хустської районної державної адміністрації № 280 від 20.08.2019 року встановлено години спілкування позивача із сином згідно графіку: щоп`ятниці із 17.00 год. по 10.00 год. у неділю за місцем проживання батька за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.12).

Суд не погоджується із графіком годин спілкування визначеним за розпорядженням органу опіки та піклування №280 від 20.08.2019 року, оскільки він дає можливість спілкування з малолітнім сином у вихідні дні лише батькові і тим самим порушуються права як дитини, так і матері.

В ході розгляду справи сторони ствердили, що між ними склались нетерпимі відносини, у зв`язку із чим відповідачкою чиняться перешкоди в спілкуванні позивача із сином та участі батька у вихованні дитини.

Згідно ст. 1 Закону України «Про охорону дитинства» контакт з дитиною - це реалізація матір`ю, батьком, іншими членами сім`ї та родичами, у тому числі тими, з якими дитина не проживає, права на спілкування з дитиною, побачення зазначених осіб з дитиною, а також надання їм інформації про дитину або дитині про таких осіб, якщо це не суперечить інтересам дитини.

Позивач довів у судовому засіданні, що відповідачка створює перешкоди у його побаченнях із сином, що порушує його права та суперечить інтересам дитини, а всі позасудові спроби врегулювати питання мирним шляхом не можливо.

Про ці обставини стверджують докази звернення ОСОБА_1 до Хустського ВП ГУНП в Закарпатській області, відповідь в.о. начальника Хустського ВП ГУНП в Закарпатській області Горзова Є.Є. щодо вирішення спору в судовому порядку.

У статті 12 Закону України «Про охорону дитинства» зазначено, що на кожного з батьків покладається однакова відповідальність за виховання, навчання і розвиток дитини. Батьки або особи, які їх замінюють, мають право і зобов`язані виховувати дитину, піклуватися про її здоров`я, фізичний, духовний і моральний розвиток, навчання, створювати належні умови для розвитку її природних здібностей, поважати гідність дитини, готувати її до самостійного життя та праці.

Так, встановлений сімейним законодавством принцип рівності обох батьків у питаннях виховання дітей може бути обмежений судом в інтересах дитини. Єдиною обставиною, яку законодавець визначив як перепону для спілкування батьків зі своїми неповнолітніми дітьми, є таке спілкування, що перешкоджає нормальному розвитку дитини.

Відповідачка не надала суду жодних доказів того, що спілкування позивача із дитиною у її відсутності перешкоджає нормальному розвитку дитини. Не надано доказів того, що позивач не спроможний забезпечити під час особистих зустрічей з дитиною дотримання режиму харчування, її розвитку та відпочинку.

Суд вважає, що відповідачкою не надано допустимих та беззаперечних доказів того, що позивач ОСОБА_1 як батько дитини, несе загрозу та його спілкування суперечить інтересам дитини.

Суд звертає увагу на те, що згідно з п.6 ч.1 ст.3 ЦК України загальними засадами цивільного законодавства є справедливість, добросовісність та розумність.

При вирішенні даного спору суд враховує, що одним із проявів верховенства права є положення про те, що право не обмежується лише законодавством, як однією з його форм, а включає й інші соціальні регулятори. Справедливість одна із основних засад і є вирішальною у визначенні його як регулятора суспільних відносин, одним із загальнолюдських вимирів права. Ця правова позиція суду ґрунтується в тому числі на рішення Конституційного Суду України від 02.11.2004 року №15-рп/2004 у справі №1-33/2004.

Зважаючи на норми чинного законодавства, з урахуванням поведінки сторін, їх загострених відносин, при визначенні способу участі батька у вихованні дитини та в спілкування з нею, суд враховує вік дитини, права та бажання батька підтримувати постійний контакт з малолітнім сином, відсутність доказів, що батько дитини несе загрозу та його спілкування суперечить її інтересам, бажання та можливості піклування про здоров`я та інтереси дитини, а також виходить із розумного балансу на участь обох батьків у вихованні їх дитини.

Не врахування права та обов`язку позивача приймати участь у вихованні дитини самостійно, обмежить як права позивача на спілкування з дитиною, так і права дитини на спілкування з батьком, призведе до порушення рівності прав та обов`язків батьків, а відтак на думку суду спілкування батька з дитиною є таким, що сприяє інтересам дитини. Крім того, на думку суду, визначення кількості годин органом опіки і піклування Хустської РДА відповідно до розпорядження №280 від 20.08.2019 для зустрічей батька з дитиною є таким, що не в повній мірі відповідає інтересам дитини та суттєво звужує права матері на спілкування з малолітньою дитиною, так і права дитини на спілкування з обома батьками.

Таким чином, суд вважає встановленим, що на теперішній час між сторонами існує спір з приводу участі батька у вихованні малолітньої дитини, періодичності, систематичності та інших умов побачень з дитиною, який у відповідності до ст. 159 СК України підлягає вирішенню судом.

Оцінюючи матеріали справи у їх сукупності, суд вважає, що позбавлення та обмеження позивача від спілкування з дитиною, не узгоджується з вимогами чинного законодавства.

З пояснень позивача, відповідачки та матеріалів справи встановлено, що позивач прагне приймати участь у вихованні малолітнього сина та створювати для нього необхідні умови щодо його розвитку, підтримання нормального здоров`я та відпочинку .

Таким чином, опираючись в першу чергу на інтереси малолітньої дитини та з метою створення нормальних умов для їх виховання та розвитку, приймаючи до уваги всі докази та обґрунтування сторін по справі, суд вважає, що з метою максимального забезпечення інтересів дитини, її захисту і забезпечення турботи про неї, все в сукупності дає суду підстави вважати, що такий порядок зустрічей батька з дитиною, на думку суду, не порушує права та інтереси дитини, є доцільним та обґрунтованим, враховуючи, що позивач проживає окремо від дитини, користується правом на участь у її вихованні в обмеженому вигляді, тобто у формі спілкування з дитиною в певний час.

Суд вважає, що спілкування позивача з дитиною повинно бути систематичним, тому встановлює ОСОБА_1 слідуючий порядок часу спілкування із сином ОСОБА_11 : у перший та третій тиждень кожного місяця із 15 години п`ятниці до 17 години неділі; безперешкодне відвідування у школі без відриву ОСОБА_5 від навчального процесу; у другий та четвертий тиждень місяця з 15 години до 19 години вівторка, четверга; у час літніх канікул-2 тижні - у першій половині червня, 2 тижні у другій половині липня, 2 - 3 тиждень серпня; у час зимових канікул 7 днів, у час весняних канікул-3 дні; у час Новорічних, Різдвяних, Пасхальних свят - по загальному графіку, визначеному судом; у разі хвороби дитини дотримуватись у часі спілкування рекомендаціям лікаря. За згодою обох батьків голини спілкування можуть бути змінені.

За наведених обставин позов ОСОБА_1 підлягає до часткового задоволення.

Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Керуючись ст. ст. 4,5,6,258,263 ЦПК України, ст.ст. 141, 142, 153, 157, 159 Сімейного Кодексу України, суд,-

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 задовольнити частково.

Зобов`язати ОСОБА_2 не чинити перешкоди ОСОБА_1 у спілкуванні з дитиною ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Встановити ОСОБА_1 час спілкування з неповнолітнім сином ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 :

- у перший та третій тиждень кожного місяця із 15 години п`ятниці до 17 години неділі;

- безперешкодне відвідування у школі без відриву ОСОБА_5 від навчального процесу;

- у другий та четвертий тиждень місяця з 15 години до 19 години вівторка, четверга;

- у час літніх канікул-2 тижні - у першій половині червня, 2 тижні у другій половині липня, 2 - 3 тиждень серпня;

- у час зимових канікул 7 днів, у час весняних канікул-3 дні;

- у час Новорічних, Різдвяних, Пасхальних свят - по загальному графіку, визначеному судом;

- у разі хвороби дитини дотримуватись у часі спілкування рекомендаціям лікаря.

Батьки за погодженням між собою можуть змінювати години спілкування.

Стягнути з ОСОБА_2 1/2 частину понесених витрат у розмірі 384,20 грн. по оплаті позивачем судового збору на користь ОСОБА_1 .

Повний текст рішення буде виготовлений 10 березня 2020 року

На рішення може бути подано апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Закарпатського апеляційного суду через Хустський районний суд Закарпатської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Суддя Хустського

районного суду: Волощук О.Я.