Справа №463/1882/20
Провадження №2-о/463/43/20
УХВАЛА

про прийняття позовної заяви до розгляду

та відкриття провадження у справі

03 березня 2020 року суддя Личаківського районного суду м. Львова Леньо С. І., вивчивши матеріали справи за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа Третя Львівська державна нотаріальна контора про встановлення факту родинних відносин, встановлення факту приналежності правовстановлюючих документів, -

ВСТАНОВИВ:

Заявник звернувся до суду з заявою, в якій просить встановити факт родинних відносин, а саме що він, ОСОБА_1 є сином ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Крім того, просить встановити факт належності ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 договору купівлі-продажу від 13.08.1966р., посвідченого нотаріусом Першої Львівської державної нотаріальної контори Юрчишин Н.В., та зареєстрованого в реєстрі за номером 3-8991, а також встановити факт належності ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 реєстраційного посвідчення на житловий будинок АДРЕСА_1 , яке видано Львівським міжміським бюро технічної інвентаризації 20.01.1966р.

Зазначена заява в частині встановлення факту родинних відносин подана з додержанням вимог статей 175-177 ЦПК України, підсудна Личаківському районному суду м. Львова. Підстави, визначені статтями 185-186 ЦПК України, для залишення заяви без руху, повернення заяви чи відмови у відкритті провадження у справі відсутні. Тому, в цій частині її слід прийняти до розгляду та відкрити провадження у справі.

Що стосується вимог заяви про встановлення фактів приналежності правовстановлюючих документів, вважаю, що в цій частині слід відмовити у відкритті провадження виходячи з наступного.

Відповідно до частин першої, другої статті 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. Суд розглядає в порядку окремого провадження справи, зокрема, про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

За правилом пункту шостого частин першої, другої статті 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту, належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті.

Під час розгляду цивільної справи № 562/4316/18 (постанова від 16.12.2019р.) Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду вказав, що справи про встановлення юридичних фактів можуть бути предметом розгляду суду в порядку окремого провадження за таких умов: факти, які підлягають встановленню, повинні мати юридичний характер, тобто відповідно до закону викликати юридичні наслідки: виникнення, зміну або припинення особистих чи майнових прав громадян або організацій. Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету, для якої необхідне його встановлення.

Крім того, як зазначив Верховний Суд в цій постанові, в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих немайнових чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Здатність фізичної особи мати цивільні права та обов`язки відповідно до ч. 1 ст. 25 ЦК України визнається цивільною правоздатністю фізичної особи.

Цивільна правоздатність фізичної особи виникає у момент її народження. Цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті. (частини 2, 4 ст. 25 ЦК України).

Отже, у зв`язку із смертю цивільна правоздатність фізичної особи припиняється, а відтак, відносно такої особи не може встановлюватись юридичний факт, зокрема щодо належності цій особі правовстановлюючих документів.

Крім того, як вбачається зі змісту поданої заяви, встановлення факту приналежності правовстановлюючих документів ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 необхідне заявнику для прийняття спадщини після її смерті, оскільки у таких документах допущені граматичні помилки щодо прізвища та імені власника і внаслідок цього нотаріус не взмозі видати свідоцтво про право на спадщину.

Згідно з нормою ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав і обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права і обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті, за виключенням тих прав і обов`язків, що зазначені у ст. 1219 ЦК України (ст. ст. 1218, 1231 ЦК України).

Право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту в судовому порядку шляхом його визнання у разі, якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності (стаття 392 ЦК України).

Відповідно до роз`яснень, викладених в абзаці другому пункту 23 постанови Пленумом Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», судам роз`яснено, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Відповідно до статті 67 Закону України «Про нотаріат» свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою всіх спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, встановленому цивільним законодавством.

На основі аналізу зазначених правових норм під час розгляду цивільної справи № 149/167/19 (постанова від 22.01.2020р.) Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду вказав, якщо нотаріусом обґрунтовано відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, виникає цивільно-правовий спір, що підлягає розглядові у позовному провадженні.

Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку.

Під час розгляду іншої цивільної справи № 369/4352/16-ц (постанова від 19.06.2019р.) Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду сформулював правовий висновок про те, що у разі коли спір виникає у зв`язку з неможливістю документального оформлення права на спадщину, за відсутності спору про безпосереднє право на неї, спадкоємець може оскаржити відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальних дій у судовому порядку.

Вказане в сукупності свідчить про те, що відносно вимоги про встановлення факту належності правовстановлюючого документу існує спір про право, а захист права позивача на оформлення спадщини може відбуватись виключно у спосіб визнання права власності або, за відсутності спору про безпосереднє право на спадщину, оскарження відмови нотаріуса.

Відповідно до ч. 4 ст. 315 ЦПК України, суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

Тому, справа в частині вимог про встановлення факту приналежності правовстановлюючих документів не підлягає розгляду в порядку окремого провадження і у відкритті провадження в цій частині належить відмовити, роз`яснивши заявнику його право подати позов на загальних підставах.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 175, 177, 187, 315 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Прийняти до розгляду та відкрити провадження у справі за заявою ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 ), заінтересована особа Третя Львівська державна нотаріальна контора (79019, м. Львів, пр. Чорновола, 39) про встановлення факту родинних відносин.

Розглядати справу в порядку окремого провадження.

Судове засідання призначити на 24.04.2020 року о 14.00 год. в приміщенні Личаківського районного суду м. Львова за адресою м. Львів вул. Б. Лепкого, 16 (4 поверх, зал судових засідань № 11).

Визначити заінтересованій особі п`ятнадцятиденний строк для подання відзиву на заяву з дня вручення даної ухвали. У зазначений строк заінтересована має право надіслати суду відзив на заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти заяви. Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копію відзиву та доданих до нього документів заінтересована особа зобов`язана надіслати іншим учасникам справи. До відзиву додаються документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи (п. 2 ч. 5 ст. 178 ЦПК України). У разі ненадання заінтересованою особою відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Відмовити у відкритті провадження у справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа Третя Львівська державна нотаріальна контора про встановлення факту приналежності правовстановлюючих документів.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України - https://court.gov.ua/sud1312/.

Копію ухвали про відкриття провадження у справі надіслати учасникам справи. Всім, окрім заявника разом з копією заяви та копіями доданих до неї матеріалів.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала в частині відмови у відкритті провадження може бути оскаржена в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в порядку та строки передбачені ст.ст. 354, 355, пп. 15.5 п. 15 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України. В частині відкриття провадження ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду. Заперечення на таку ухвалу може включитись до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя: Леньо С. І.