КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер апеляційного провадження: 22-ц/824/3345/2020
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 лютого 2020 року м. Київ

Справа № 359/9436/18

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді-доповідача Ящук Т.І.,

суддів Немировської О.В., Чобіток А.О.,

за участю секретаря судового засідання Телегіної Н.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду апеляційну скаргу ОСОБА_1 , яка подана представником ОСОБА_2 , наухвалу Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 11 грудня 2019 року, постановлену у складі судді Журавського В.В.,

у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Щербак Ірини Василівни про визнання недійсним договору купівлі продажу земельної ділянки,

встановив:

В листопаді 2018 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_3 , приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Щербак І.В., в якомупросила визнати недійсним договір купівлі-продажу земельної ділянки № НОМЕР_1 , кадастровий номер :04:001:1728, площею 0,12 га, що розташована за адресою: Київська область, Бориспільський район, Гнідинська сільська рада, садове товариство «Старз», цільове призначення - для колективного садівництва, укладений між нею та ОСОБА_3 , посвідчений 13.09.2018 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Щербак І.В., реєстровий номер 1909.

Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 11 грудня 2019 рокупозов залишено без розгляду.

Скасовано заходи забезпечення позову у вигляді накладення арешту на земельну ділянку№ НОМЕР_1 , кадастровий номер :04:001:1728, площею 0,12 га, що розташована за адресою: Київська область, Бориспільський район, Гнідинська сільська рада, садове товариство «Старз», вжиті ухвалою Бориспільського міськрайонного суду від 22.12.2018 року (провадження №2-з/359/148/2018, справа №359/9436/18).

Не погоджуючись з ухвалою, представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 звернувся з апеляційною скаргою, в який просить ухвалу суду скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків суду обставинам справи.

Вказує, що 18.10.2019 року та 11.12.2019 року представник позивача подавав суду клопотання про відкладення розгляду справи, у яких зазначав причину неможливості явки в судове засідання - необхідність участі в невідкладних слідчих діях по кримінальній справі, в якій ОСОБА_2 є захисником підозрюваного. Таким чином, причини неявки представника позивача в судове засідання були поважними і кожного разу суд був повідомлений.

Учасники справи в судове засідання не з`явилися, будучи повідомленими про день та час розгляду справи у встановленому законом порядку, про причини своєї неявки суд не повідомили, тому колегія суддів вважала можливим розглянути справу за їх відсутності відповідно до вимог ч.2 ст. 372 ЦПК України.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, з`ясувавши обставини справи, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про те, що апеляційна скарга підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 28 березня 2019 року відкрито провадження у даній справі у порядку загального позовного провадження та призначено до підготовчого засідання на 11 червня 2019 року.

Відповідно до протоколу від 11.06.2019 року підготовче засідання судом відкладено на 29.07.2019 року у зв`язку з неявкою учасників справи, від представника позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи (а.с. 38).

В підготовче засідання, призначене на 29.07.2019 року, з`явився представник позивача Ярошенко Р.В. Судом постановлена ухвала про відкладення підготовчого судового засідання 18.10.2019 року та повторне повідомлення сторін про розгляд справи (а.с. 42).

В підготовче засідання, призначене на 18.10.2019 року, з`явився відповідач ОСОБА_3 . Представник позивача Ярошенко Р.В. подав клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з необхідністю його участі в кримінальному провадженні в якості захисника. Судом постановлена ухвала про відкладення підготовчого засідання 11 грудня 2019 року та повторне повідомлення сторін про розгляд справи (а.с. 48).

В підготовче засідання 11 грудня 2019 року з`явився відповідач ОСОБА_3 , позивач ОСОБА_1 або її представник ОСОБА_2 не з`явились. Від представника позивача ОСОБА_2 надійшло клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з необхідністю його участі в кримінальному провадженні в якості захисника.

Постановляючи оскаржувану ухвалу від 11 грудня 2019 року, суд першої інстанції виходив з того, що позивач та її представник, будучи належним чином повідомленими про розгляд справи, двічі поспіль в судові засідання, призначені на 18 жовтня 2019 року та 11 грудня 2019 року не з`явились, заяв про розгляд справи у відсутність позивача до суду не надходило. Тому суд, посилаючись на ч.5 ст. 223, п.3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, дійшов висновку про залишення позову без розгляду.

З таким висновком суду колегія суддів не погоджується, виходячи з наступного.

Згідно з ч. 1 ст. 196 ЦПК України, для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

В силу ч. 1 ст. 197 ЦПК України, підготовче засідання проводиться судом з повідомленням учасників справи. Частиною другою цієї статті визначено перелік питань, які вирішує суд у підготовчому засіданні.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 198 ЦПК України, підготовче засідання проводиться за правилами, встановленими главою 6 цього розділу, з урахуванням особливостей підготовчого засідання, встановлених цим Кодексом. Суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках: 1) визначених частиною другою статті 223 цього Кодексу; 2) залучення до участі або вступу у справу третьої особи, заміни неналежного відповідача, залучення співвідповідача; 3) в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 197 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

У підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті. За результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про: залишення позовної заяви без розгляду, закриття провадження у справі, закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті. За результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем (ч.ч. 1, 2, 3 ст. 200 ЦПК України).

За змістом ч. 1, 2 ст. 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Як передбачено ч. 5 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Аналіз указаних норм права дає підстави для висновку, що поняття «підготовче засідання» та «судове засідання» не є тотожними, оскільки ці судові процедури мають різну мету та виконують різні завдання.

Так, підготовче засідання спрямоване на з`ясування можливості врегулювання спору до судового розгляду або забезпечення правильного та швидкого вирішення справи. У свою чергу, в судовому засіданні суд у присутності учасників судового процесу розглядає докази та вирішує спір по суті.

Отже, виходячи зі змісту вказаних норм, явка учасників справи у підготовче засідання є їх правом, а не обов`язком.

Пунктом 1 частини 2 статті 200 ЦПК України передбачено можливість залишення позовної заяви без розгляду у підготовчому засіданні.

Під час постановлення такої ухвали про залишення позовної заяви без розгляду в підготовчому засіданні суд першої інстанції має виходити із положень ч.1 ст.257 ЦПК України, які визначають загальні підстави для залишення позову без розгляду.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Тобто, пункт 3 частини 1 статті 257 ЦПК України уповноважує суд залишити позов без розгляду лише у випадку повторної неявки позивача в судове засідання, в якому відбувається розгляд справи по суті.

Отже, правом на залишення заяви без розгляду суд наділений лише за сукупності певних установлених законом умов: належного повідомлення позивача про час та місце судового засідання; повторної неявки позивача в судове засідання, яка в такому разі визнається як друга поспіль неявка; ненадходження від позивача клопотання про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення перешкоджає розгляду справи.

З матеріалів справи вбачається, що на час постановлення оскаржуваної ухвали в порядку, визначеному ч.2 ст.200 ЦПК України, підготовче провадження закрито не було, справа до судового розгляду по суті не призначена, засідання по справі, призначені на 11 червня 2019 року, 29 липня 2019 року, 18 жовтня 2019 року, 11 грудня 2019 року, є підготовчими, а тому підстави для застосування судом п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України відсутні.

Суд першої інстанції, залишаючи позов без розгляду в підготовчому засіданні, не навів обґрунтування про те, що нез`явлення позивача унеможливлює проведення підготовчого засідання, не звернув увагу на те, що наведені процесуальні норми застосовуються при розгляді справи по суті, та дійшов помилкового висновку про повторну неявку позивача та її представника в судове засідання.

Враховуючи викладене, висновок суду першої інстанції про наявність правових підстав для залишення позовної заяви без розгляду колегія суддів вважає необґрунтованим, а оскаржувану ухвалу суду першої інстанції - постановлену з порушенням норм процесуального права.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України, підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права, чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку про наявність підстав для скасування ухвали суду першої інстанції та направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 268, 367, 368, 374-379, 381-383 ЦПК України, суд

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , яка подана представником ОСОБА_2 , - задовольнити.

Ухвалу Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 11 грудня 2019 року - скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Повний текст постанови складено 03 березня 2020 року.

Суддя - доповідач: Ящук Т.І.

Судді: Немировська О.В.

Чобіток А.О.