Ухвала

28 лютого 2020 року

м. Київ

справа № 641/4252/18

провадження № 61-3283ск20

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду Синельникова Є. В. (суддя-доповідач), Хопти С. Ф., Шиповича В. В.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 06 травня 2019 року

та постанову Харківського апеляційного суду від 31 жовтня 2019 року

у справі за позовом ОСОБА_1 до акціонерної компанії «Харківобленерго» про відшкодування шкоди,

ВСТАНОВИВ:

У червні 2016 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом

до акціонерної компанії «Харківобленерго» (далі - АК «Харківобленерго») про стягнення збитків, в якому просила стягнути з АК «Харківобленерго»

на її користь 390 200 грн, з яких: 145 100 грн - заподіяні збитки (упущена вигода), 145 100 грн - безпідставно збережені кошти в розмірі орендної плати, 85 000 грн - збитки, заподіяні майну, та 15 000 грн - моральна шкода.

Рішенням Комінтернівського районного суду м. Харкова від 06 травня

2019 року, залишеним без змін постановою Харківського апеляційного суду від 31 жовтня 2019 року, у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено у повному обсязі.

17 лютого 2020 року до Верховного Суду ОСОБА_1 подано касаційну скаргу, в якій заявник просить скасувати рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 06 травня

2019 року та постанову Харківського апеляційного суду від 31 жовтня

2019 року і ухвалити нове рішення.

У касаційній скарзі заявник просить поновити строк на касаційне оскарження рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова

від 06 травня 2019 року та постанову Харківського апеляційного суду

від 31 жовтня 2019 року, посилаючись на його пропуск у зв`язку

з поверненням первинно поданої касаційної скарги.

Враховуючи строки поштового обігу кореспонденції при поверненні первинно поданої заявником касаційної скарги, є підстави вважати,

що строк на касаційне оскарження заявником пропущено з поважних причин. Клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження підлягає до задоволення, а строк - поновленню.

Як підставу для скасування оскаржених судових рішень заявник зазначає неправильне застосування судами норм матеріального права, порушення норм процесуального права.

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження

у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

08 лютого 2020 року набрав чинності Закон України від 15 січня 2020 року

№ 460-IХ «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ».

Частиною першою статті 394 ЦПК України (тут і далі у редакції, чинній на час подання касаційної скарги) передбачено те, що одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).

Вивчивши касаційну скаргу та додані до неї матеріали, колегія суддів дійшла висновку про відмову у відкритті касаційного провадження,

оскільки касаційна скарга подана на судові рішення у справі з ціною позову, що не перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а судові рішення у цій категорії справ не підлягають касаційному оскарженню.

Згідно зі статтею 129 Конституції України та статей 2, 17 ЦПК України однією з основних засад цивільного судочинства є забезпечення апеляційного перегляду справи та у визначених законом випадках -

на касаційне оскарження судового рішення.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права (стаття 17 Закону України «Про виконання рішень

та застосування практики Європейського суду з прав людини»), умови прийнятності касаційної скарги, відповідно до норм законодавства, можуть бути суворішими, ніж для звичайної заяви.

Зважаючи на особливий статус суду касаційної інстанції, процесуальні процедури у суді касаційної інстанції можуть бути більш формальними, враховуючи те, що провадження здійснюється судом після розгляду справи судом першої інстанції, а потім судом апеляційної інстанції.

Встановлення у процесуальному законі виняткових підстав для касаційного оскарження судових рішень, лише у тих випадках, коли таке оскарження є дійсно необхідним (зокрема, коли касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до ЦПК України позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу)має гарантувати право на остаточне та обов`язкове до виконання судове рішення.

Згідно з пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах

та у справах з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, зазначених

у цій же статті ЦПК України.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб вираховується станом

на 01 січня календарного року, в якому подається скарга (частина дев`ята статті 19 ЦПК України).

Відповідно до пункту 2 частини шостої статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ціна позову у цій справі становить 390 200 грн, що станом на 01 січня

2020 року не перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2 102, 00 грн х 250 = 525 500, 00 грн).

Касаційна скарга не містить посилань на наявність обставин,

які передбачені підпунктами а-г пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України. Обставин, за наявності яких судове рішення у справі з ціною позову, що не перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, підлягає касаційному оскарженню, Верховним Судом у цій справі не встановлено.

Відповідно до вимог пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

З урахуванням наведеного, оскільки ОСОБА_1 подала касаційну скаргу на судові рішення, що не підлягають касаційному оскарженню, у відкритті касаційного провадження у справі слід відмовити.

Керуючись статтею 129 Конституції України, частиною шостою, частиною дев`ятою статті 19, пунктом 2 частини третьої статті 389, частиною першою, пунктом 1 частини другої статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку

на касаційне оскарження рішення Комінтернівського районного суду

м. Харкова від 06 травня 2019 року та постанови Харківського апеляційного суду від 31 жовтня 2019 року задовольнити.

Поновити ОСОБА_1 строк на касаційне оскарження рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 06 травня

2019 року та постанови Харківського апеляційного суду від 31 жовтня

2019 року.

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Комінтернівського районного суду

м. Харкова від 06 травня 2019 року та постанову Харківського апеляційного суду від 31 жовтня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до акціонерної компанії «Харківобленерго» про відшкодування шкоди - відмовити.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали надіслати особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала суду касаційної інстанції оскарженню не підлягає.

Судді: Є. В. Синельников

С. Ф. Хопта

В. В. Шипович