Справа № 629/5849/19
Провадження № 2/629/205/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.03.2020 року м. Лозова

Лозівський міськрайонний суд Харківської області в складі: головуючого судді- Мицик С.А., при секретарі судових засідань -Заводяній О.Ю., за участю позивача- ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Апарату Верховної Ради України про стягнення грошових коштів невиплачених при звільненні,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Апарату Верховної Ради України про стягнення грошових коштів невиплачених при звільненні. В обґрунтування позовних вимог зазначила, що у період з 02.05.2018 по 29.08.2019 вона знаходилася у трудових відносинах на посаді помічника-консультанта народного депутата Ураїни ОСОБА_2 . Гіршфельда з Апаратом Верховної Ради України. 29.08.2019 вона була звільнена в зв`язку з достроковим припиненням повноважень народного депутата України. Відповідачем у день звільнення було проведено виплату заробітної плати та вихідної допомоги у розмірі одного посадового окладу. Однак відповідач не здійснив нарахування та виплату компенсації за невикористану відпустку, яка за період роботи з 02.05.2018 по 29.08.2019 становить 40 календарних днів і в грошовому виразі складає 15203,39 грн. У зв`язку з тим, що відповідач не провів повний розрахунок при звільненні позивача, та враховуючи те, що з моменту звільнення до моменту звернення до суду пройшло 58 робочих днів, з нього підлягає стягненню середній заробіток за час затримки в розрахунку, який на момент звернення до суду складає 35153,80 грн. Враховуючи викладене, позивачка просила стягнути з відповідача на свою користь компенсацію за невикористану відпустку в сумі 15203,39 гривень, доплату вихідної допомоги до розміру, передбаченому Постановою ВРУ в сумі 24850 гривень та середній заробіток за весь період затримки розрахунку по день ухвалення судового рішення.

11 січня 2020 року Лозівським міськрайонним судом Харківської області відкрито провадження у даній цивільній справі та призначено її до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Ухвалою суду від 31 січня 2020 року було замінено первісного відповідача «Управління справами Апарату Верховної Ради України» належним відповідачем- Апарат Верховної Ради України.

21 лютого 2020 року від відповідача Апарату Верховної Ради України надійшло клопотання про закриття провадження у цивільній справі, з посиланням на те, що даний спір пов`язаний із проходженням позивачкою патронатної служби на посаді помічника-консультанта народного депутата України, тобто із проходженням публічної служби, дана справа підлягає розгляду за правилами адміністративного судочинства.

В судовому засіданні позивачка заперечувала проти задоволення вищевказаного клопотання відповідача, наполягала на розгляді даної справи в порядку цивільного судочинства.

Відповідно до вимог ч.1 ст.19 ЦПК України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Предметом розгляду вказаного позову є стягнення грошової компенсації за невикористану відпустку, доплату вихідної допомоги та стягнення середнього заробітку позивачки за час її роботи на посаді помічника-консультанта народного депутата України.

Правовий статус Апарату Верховної Ради України визначено статтею 7 Регламенту Верховної Ради України, затвердженого Законом України від 10.02.2010 № 1861-VI та пунктом 1 розділу І Положення про Апарат Верховної Ради України, затвердженого розпорядженням Голови Верховної Ради України від 25.08.2011 № 769 (в редакції розпорядження Голови Верховної Ради України від 20.11.2014 №734).

Пунктом 1 Положення про Апарат Верховної Ради України визначено, що Апарат Верховної Ради України є постійно діючим органом, який здійснює правове, наукове, організаційне, документальне, інформаційне, експертно-аналітичне, фінансове і матеріально-технічне забезпечення діяльності Верховної Ради України, її органів та народних депутатів України.

У свою чергу Управління справами відповідно до Постанови Верховної Ради України «Про структуру апарату Верховної Ради України» від 20.04.2000 № 1678-ІІІ є структурним підрозділом Апарату Верховної Ради України.

Статтею 1.1 Положення про помічника-консультанта народного депутата України (правовий статус помічника-консультанта народного депутата України) встановлено, що відповідно до частини першої статті 34 Закону України "Про статус народного депутата України" народний депутат України може мати до тридцяти одного помічника-консультанта, правовий статус і умови діяльності яких визначаються Законом України "Про статус народного депутата України", іншими законами та прийнятим відповідно до них цим Положенням. Помічник-консультант народного депутата України працює за строковим трудовим договором на постійній основі чи за сумісництвом або на громадських засадах. Помічники-консультанти народного депутата України перебувають у штаті державних підприємств, установ, організацій або за заявою народного депутата України прикріплюються для кадрового та фінансового обслуговування до виконавчих комітетів відповідного органу місцевого самоврядування, а у містах Києві та Севастополі - до секретаріатів міських рад. Помічники-консультанти народного депутата України, які працюють у місті Києві за строковим трудовим договором на постійній основі, можуть прикріплюватися для кадрового та фінансового обслуговування до Апарату Верховної Ради України. Помічник-консультант народного депутата України у своїй роботі керується Конституцією України, законодавством України, а також цим Положенням.

Як вбачається із позовної заяви та матеріалів справи ОСОБА_1 розпорядженням першого заступника Керівника Апарату Верховної Ради України від 26.04.2018 № 575-к 02.05.2018 зарахована на посаду помічника-консультанта народного депутата України ОСОБА_3 , а розпорядженням першого заступника Керівника Апарату Верховної Ради України від 27.08.2019 № 1305-к- 29.08.2019 позивача звільнено з посади помічника-консультанта народного депутата України.

Відповідно до п. 17 ч. 1 ст. 4 КАСУ публічна служба це: діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.

За таких обставин та зазначених норм права суд дійшов до висновку, що спір, який виник між ОСОБА_1 - працівником патронатної служби в державних органах та відповідачем є публічно-правовим спором, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів.

Керуючись пунктом 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України, ст.ст. 258, 260, 352-356 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Закрити провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Апарату Верховної Ради України про стягнення грошових коштів невиплачених при звільненні.

Позивачеві роз`яснити його право на судовий захист у порядку адміністративного судочинства.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку, шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду, в п`ятнадцятиденний строк з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя С.А. Мицик