Справа № 646/8064/18
№ провадження 2/646/291/2020
Р І Ш Е Н Н Я

(заочне)

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16.11.2020 м.Харків

Червонозаводський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді- Шелест І.М.

за участю секретаря Коммунарової А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в спрощеному порядку позовну заяву ОСОБА_1 (зареєстрований: АДРЕСА_1 ) в особі представника ОСОБА_2 до ОСОБА_3 (зареєстрований: АДРЕСА_2 ), ОСОБА_4 (зареєстрований: АДРЕСА_2 ) про стягнення майнової та моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , з позовом, в якому просить стягнути солідарно на його користь майнову шкоду у розмірі 46 810, 00 грн. моральну шкоду у розмірі 15 000, 00 грн; а також судові витрати у розмірі 9 466, 80 грн. В обґрунтування позову зазначено, що він є власником двокімнатної квартири АДРЕСА_3 . 21.08.2018 о 9-й годині відбулося залиття його квартири з квартири АДРЕСА_4 , яка розташована поверхом вище. Позивач викликав аварійну службу. На виконання аварійної заявки працівниками КП «ХТС» було встановлено, що у квартирі АДРЕСА_4 , у приміщенні туалету, на розводці гарячої води, що розміщена у квартирі, на пайковому з`єднанні пластикових труб стався прорив. У квартирі АДРЕСА_5 постійно мешкають ОСОБА_3 , ОСОБА_4 28 серпня 2018 року квартиру позивача обстежено комісією КП «Жилкомсервіс», дільниця № 59, у складі начальника дільниці № 59 ОСОБА_5 , інженеру ОСОБА_6 , майстра ОСОБА_7 . Комісією встановлено, що в житловій кімнаті, площею 16 кв.м. на стелі та стінах сліди свіжого залиття. Шпалери зазнали пошкоджень від залиття, відклеїлися. На підлозі паркет зазнав пошкоджень від залиття та роздувся, місцями зруйнований, площа приблизно 5 кв.м. Під вікном та на підвіконні штукатурка та потьоки. Меблі в кімнаті зазнали пошкоджень від залиття. В житловій кімнаті, площею 14 кв.м. на стелі та стінах сліди свіжого залиття, на шпалерах руді плями, потьоки. Паркет на підлозі зазнав пошкоджень від залиття та роздувся, місцями зруйнований, площа приблизно 6, 0 кв.м. Згідно зі звітом фахівця-оцінювача ФОП ОСОБА_8 з визначення вартості матеріального збитку, завданого власнику майна, внаслідок залиття складає 46 810, 00 грн. За проведення оцінки позивачем було сплачено 2000 грн. Зважаючи на факт, що пошкоджене майно позивача, ОСОБА_1 звернувся до відповідачів з пропозицією добровільно погасити збиток, але вони відмовились, змушуючи таким чином позивача йти до суду та відновлювати свої порушені права. Цей факт та погіршення умов для проживання завдали позивачу моральної шкоди, яку він оцінює у 15 000, 00 грн. Також позивач поніс судові витрати у сумі 5 000, 00 грн оплата за юридичні послуги та 2 466, 80 грн оплата судового збору В зв`язку з чим він звернувся до суду з відповідним позовом.

Ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 28.02.2019 було відкрито провадження по даній справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

06.11.2020 ухвалою суду було здійснено перехід до розгляду справи у в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

16.11.2020 ухвалою суду було вирішено розглянути справу у заочному порядку.

У судове засідання сторони не з`явилися з невідомих причин, про розгляд справи повідомлялися шляхом неодноразового направлення судових повісток за адресою вказаною у позовній заяві. Відповідачі не надали суду заяв, клопотань чи відзиву на позов.

Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження за наявними у справі матеріалами.

Суд, відповідно до ст. ст. 223 ч. 4, 280-281 ЦПК України, вважає можливим провести заочний розгляд справи.

Зважаючи на те, що справа розглядалась за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін, відповідно до ч. 2 статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши матеріали справи, докази в їх сукупності, суд приходить до наступного.

Позивачу ОСОБА_1 належить на праві приватної власності квартира АДРЕСА_3 на підставі договору дарування від 28.12.2005, який зареєстрований в реєстрі за № 1868. Зазначена квартира складається з двох житлових кімнат, загальною площею 46,3 кв.м., житловою площею 27,5 кв.м. Вищевказаний факт також підтверджується витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно КП «ХМБТІ» від 10.01.2006.

З технічного паспорту на квартиру АДРЕСА_3 вбачається, що власником даної квартири є позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

28.08.2018 комісією КП «Жилкомсервіс» у складі: начальника дільниці № 59 Гончаренко Н.Б., інженера дільниці ОСОБА_6 , майстра дільниці ОСОБА_7 , проведено дослідження квартири АДРЕСА_3 на предмет залиття, про що складено акт обстеження б/н. Комісією встановлено, що в житловій кімнаті, площею 16 кв.м. на стелі та стінах сліди свіжого залиття. Шпалери зазнали пошкоджень від залиття, відклеїлися. На підлозі паркет зазнав пошкоджень від залиття та роздувся, місцями зруйнований, площа приблизно 5 кв.м. Під вікном та на підвіконні штукатурка та потьоки. Меблі в кімнаті зазнали пошкоджень від залиття. В житловій кімнаті, площею 14 кв.м. на стелі та стінах сліди свіжого залиття, на шпалерах руді плями, потьоки. Паркет на підлозі зазнав пошкоджень від залиття та роздувся, місцями зруйнований, площа приблизно 6, 0 кв.м.

Комісією зроблено висновок, що 21.08.2018 о 9-й годині відбулося залиття квартири АДРЕСА_6 , яка розташована поверхом вище. На виконання аварійної заявки працівниками КП «ХТС» було встановлено, що у квартирі АДРЕСА_4 , у приміщенні туалету, на розводці гарячої води, що розміщена у квартирі, на пайковому з`єднанні пластикових труб стався прорив. Для запобігання подальшого залиття, стояк гарячого водопостачання був перекритий у підвалі дому.

Згідно зі звітом фахівця-оцінювача ФОП ОСОБА_8 від 19.10.2018 з визначення вартості матеріального збитку, завданого власнику майна, розташованого за адресою: АДРЕСА_7 , внаслідок залиття, з урахуванням ПДВ складає 46 810, 00 грн.

Відповідачі ОСОБА_3 , ОСОБА_4 згідно інформаційної довідки з Реєстру територіальної громади м. Харкова зареєстровані за адресою: АДРЕСА_8 .

Відповідно до положень ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Відповідно положень ст. 151 ЖК УРСР, громадяни, які мають у приватній власності будинок (квартиру), зобов`язані забезпечити його схоронність, проводити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку прибудинкову територію.

Положеннями ст. ст. 319, 321 ЦК України передбачено, що власність зобов`язує, власник не може використовувати право власності на шкоду правам громадян, власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Власник зобов`язаний утримувати майно, яке йому належить.

Частиною 3 статі 386 ЦК України передбачено, що власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому матеріальної та моральної шкоди.

Згідно зі статтею 1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

За частинами 1, 2 статті 1166 ЦК України, майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкода завдана не з її вини.

Суд зауважує, що цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, тож якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу саме на відповідачів покладено обов`язок доведення відсутності їх вини в завданні шкоди позивачу. Крім того, у відповідності до положень ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, натомість відповідачем та його представником жодним доказом у розумінні положень ст. 76 ЦПК України не доведено того, що залиття сталося не з вини відповідача.

За правилами ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи, суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Обов`язок доказування розподіляється згідно із перерахованими нормами таким чином: позивач доказує наявність шкоди та її розмір, а відповідач - відсутність його вини в заподіянні шкоди.

У даному випадку факт залиття квартири позивача підтверджується зібраними у справі доказами, які не спростовані відповідачами в ході розгляду справи. Останніми не доведено, що майнова шкода, завдана залиттям квартири позивача, заподіяна не з їх вини. Жодних доказів в обґрунтування цього матеріали справи не містять.

Тому суд дійшов висновку про наявність вини відповідачів, як власників квартири з якої сталося протікання води, у завданні матеріальної шкоди позивачу внаслідок залиття належної позивачу квартири з квартири відповідачів, а тому з відповідачів підлягають стягненню витрати на ремонтно-відновлювальні роботи квартири в розмірі 37 448, 00 грн. Доказів про сплату позивачем 20 % ПДВ не надано, тому суд приходить до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню.

В частині позовних вимог про відшкодування моральної шкоди у розмірі 15 000 грн., суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із пошкодженням її майна.

Згідно з ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка завдала, за наявності її вини.

У відповідності з роз`ясненнями, викладеними у п.9 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 №4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», при визначенні розміру відшкодування моральної шкоди, суд приймає до уваги стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його житті, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля необхідні для відновлення попереднього стану. При цьому, суд має виходити з засад розумності, виваженості та справедливості.

Визначаючи розмір моральної шкоди, заподіяної діями відповідачів, суд виходить з того, що залиття квартири позивача було заподіяно моральну шкоду, що полягає у негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження майна; в погіршенні умов для проживання, що завдавало позивачу незручності у повсякденному житті; потягло за собою необхідність витрачати додатковий час та зусилля з метою відновлення звичних та належних умов для проживання, відновлення порушених прав та відшкодування завданих збитків.

Враховуючи конкретні обставини справи, розмір, тривалість та характер заподіяних моральних страждань й виходячи із засад розумності й справедливості, суд приходить до висновку про стягнення з відповідача моральної шкоди у розмірі 5 000,00 грн., частково задовольнивши вказані позовні вимоги.

Питання про розподіл судових витрат суд вирішує в порядку ст. 141 ЦПК України.

Суд вважає за необхідне стянути з відповідачів суми сплати судового збору у розмірі 704, 80 грн. та 1762, 00 грн, витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 5000, 00 грн, витрати за складання звіту у розмірі 2000, 00 грн. Вказані витрати підтверджені матеріалами справи, доведені.

Керуючись ст. ст. 12, 13,76-81,141, 259, 263-265 ЦПК України,

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про стягнення майнової та моральної шкоди задовольнити частково.

Стягнути солідарно з ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 майнову шкоду у розмірі 37 448 (тридцять сім тисяч чотириста сорок вісім гривень) 00 коп.

Стягнути солідарно з ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 моральну шкоду у сумі 5000 (п`ять тисяч гривень), 00 грн

Стягнути з ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 704 (сімсот чотири гривень) 80 коп. та 1762 (одна тисяча сімсот шістдесят дві гривень) 00 коп. в рівних частинах з кожного.

Стягнути з ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 витрати з оплати вартості послуг експерта-оцінювача у розмірі у розмірі 2000 (дві тисячі гривень) 00 коп. в рівних частинах з кожного.

Стягнути з ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 витрати на юридичну допомогу у сумі 5000 (п`ять тисяч гривень), 00 грн в рівних частинах з кожного.

У задоволенні позову в іншій частині- відмовити.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому Цивільно-процесуальним законодавством.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

Відповідно до вимог п.15 Перехідних положень ЦПК України (в ред. з 15.12.2017) до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через Червонозаводський районний суд м. Харкова, а матеріали справи витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідн. НОМЕР_1 , мешкає за адресою: АДРЕСА_7 .

Відповідачі: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстровані за адресою: АДРЕСА_8 .

Повний текст рішення виготовлений та підписаний 23.11.2020.

Суддя І.М. Шелест