КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ОДЕСИ
Провадження № 2/947/4016/20
Київський районний суд м. Одеси в складі:
головуючого - судді Петренка В.С.
за участю секретаря - Ратовської А.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження в м. Одесі цивільну справу за позовом
Акціонерного товариства «ОДЕСАГАЗ»
про стягнення вартості не облікованого об`єму природного газу,
22 вересня 2020 року Акціонерне товариство «ОДЕСАГАЗ» звернулося до Київського районного суду м. Одеси з позовною заявою до ОСОБА_1 , в якій просить суд стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «ОДЕСАГАЗ» вартість не облікованого обсягу природного газу внаслідок несанкціонованого відновлення газопостачання у розмірі 86 325, 84 грн., та витрати по сплаті судового збору.
Представник позивача свої вимоги мотивував тим, що ОСОБА_1 є абонентом АТ «ОДЕСАГАЗ» та споживачем природного газу згідно з відомостями з карти абонента та присвоєним йому номером особового рахунку споживача: о/р НОМЕР_1, за адресою об`єкта газорозподілу: АДРЕСА_1 .
Представник позивача вказує, що 11.10.2018 року до Чорноморського УЕГГ АТ «Одесагаз» звернулась ОСОБА_2 із заявою про те, що 27.08.2018 року вона придбала житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 , через електронну систему СЕТАМ та просила укласти з нею договір на розподіл природного газу, як з новим власником об`єкта для газопостачання.
Однак, як вказує представник позивача, на момент складення акту обстеження пломба оператора ГРМ, яку було встановлено при відключенні 28.01.2014 року, була відсутня, що свідчило про несанкціоноване відновлення газопостачання, на підставі чого було складено акт про порушення № 99 від 17.10.2018 року про факт несанкціонованого відновлення газоспоживання.
Представник позивача стверджує, що ОСОБА_1 запрошувався на засідання комісії з розгляду актів про порушення на 26.12.2018 року на 15 год. 00 хв. рекомендованим поштовим відправленням, однак лист повернувся з відміткою про невручення у зв`язку із закінченням строків зберігання.
26.12.2018 року, як зазначає представник позивача, відбулось засідання комісії де був розглянутий акт про порушення № 99 від 17.10.2018 року без участі ОСОБА_1 та було прийнято рішення про нарахування вартості не облікованого об`єму природного газу - акт розрахунок № 99 від 26.12.2018 року, який було надіслано рекомендованим поштовим відправленням 27.02.2019 року.
У подальшому, як вказує представник позивача, 11.09.2019 року на адресу реєстрації ОСОБА_1 , про яку стало відомо на той момент працівникам АТ «Одесагаз», а саме: АДРЕСА_2 , була направлена претензія щодо обов`язку сплати вартості необлікованого об`єму природного газу з додатками, які особисто отримав ОСОБА_1 08.10.2019 року.
Однак, як зазначає представник позивача, до теперішнього часу вартість необлікованого об`єму природного газу в сумі 86 325,24 грн. не сплачена, ОСОБА_1 не звертався до АТ «Одесагаз» з жодними заявами та запереченнями щодо нарахованої суми, не заперечував виявлений факт несанкціонованого відновлення газопостачання, жодним чином не оскаржував складені працівниками АТ «Одесагаз» документи, і добровільно не відшкодував вартість необлікованого об`єму природного газу, що і стало підставою для звернення до суду з даним позовом.
Відповідно до автоматизованої системи документообігу цивільну справу було розподілено судді Київського районного суду м. Одеси Петренку В.С.
Ухвалою судді Київського районного суду м. Одеси Петренка В.С.від 30.09.2020 року було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження по цивільній справі за позовною заявоюАкціонерного товариства «ОДЕСАГАЗ» до ОСОБА_1 про стягнення вартості необлікованого об`єму природного газу. Розгляд справи призначено в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними матеріалами у справі, у строки передбачені ст. 275 ЦПК України.
Визначено відповідачеві п`ятнадцятиденний строк з дня отримання даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву.
Вказана ухвала судді була направлена на адресу відповідача - ОСОБА_1 ,зазначену у позовній заяві, однак повернута поштою із відміткою «за закінченням терміну зберігання».
Таким чином, відповідач про розгляд справи повідомлявся належним чином, однак, у встановлений судом строк відповідачем не було подано відзиву на позов, не було надано заперечення проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.
Відповідно до ст. 275 ЦПК України суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.
З урахуванням викладеного, суд вважає за можливе розглядати справу за відсутності відзиву на позов та заперечень проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.
27.11.2020 року від представника позивача до канцелярії суду надійшла заява, в якій представник позивача позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив суд їх задовольнити та зазначив, що проти ухвалення заочного рішення не заперечує.
За таких обставин, суд ухвалив розглянути справу в порядку заочного спрощеного провадження відповідно до ст. 280 ЦПК України.
Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про необхідність задоволення позову, виходячи з наступного.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 був абонентом АТ «ОДЕСАГАЗ» та споживачем природного газу згідно з відомостями картки абонента та присвоєним йому номером особового рахунку споживача: о/р НОМЕР_1, за адресою об`єкта газорозподілу: АДРЕСА_1 , що підтверджується копією картки абонента, яка наявна у матеріалах справи.
11.10.2018 року до Чорноморського УЕГГ АТ «Одесагаз» звернулась ОСОБА_2 із заявою про те, що 27.08.2018 року вона придбала житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 , через електронну систему СЕТАМ та просила укласти з нею договір на розподіл природного газу, як з новим власником об`єкта для газопостачання.
Однак, 17.10.2018 року фахівцями ПАТ «Одесагаз» було складено акт № 99 про порушення побутовим споживачем, відповідно до якого, за адресою: АДРЕСА_1 , пломба оператора ГРМ, яку було встановлено при відключенні 28.01.2014 року, була відсутня, що свідчить про несанкціоноване відновлення газопостачання.
ОСОБА_1 запрошувався на засідання комісії з розгляду актів про порушення на 26.12.2018 року на 15 год. 00 хв. листом ПАТ «Одесагаз», який було надіслано рекомендованим поштовим відправленням, однак лист було повернуто поштою з відміткою «закінченням встановленого строку зберігання».
Встановлено, що 26.12.2018 року відбулось засідання комісії де був розглянутий акт про порушення №99 від 17.10.2018 року без участі ОСОБА_1 та було прийнято рішення про нарахування вартості не облікованого об`єму природного газу - акт розрахунок № 99 від 26.12.2018 року, який було надіслано рекомендованим поштовим відправленням 27.02.2019 року.
Відповідно до акту-розрахунку №99 від 26 грудня 2018 року, відповідачу було розраховано вартість необлікованого об`сягу природного газу в сумі 86 325, 84 грн.
11.09.2019 року на адресу реєстрації ОСОБА_1 , а саме: АДРЕСА_2 , була направлена претензія щодо обов`язку сплати вартості необлікованого об`єму природного газу з додатками, які особисто отримав ОСОБА_1 08.10.2019 року, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення.
Однак, до теперішнього часу вартість необлікованого об`єму природного газу в сумі 86 325,24 грн. не сплачена.
Цивільний процесуальний кодекс України визначає юрисдикцію та повноваження загальних судів щодо цивільних спорів та інших визначених цим Кодексом справ, встановлює порядок здійснення цивільного судочинства.
Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави ( ч.1 ст. 2 ЦПК ).
Суд при розгляді справи керується принципом верховенства права, розглядаючи справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, та застосовуючи при розгляді справ, зокрема, Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права ( ч.1,2 та 4 ст. 10 ЦПК ).
Суд вважає, що правовідносини, які виникли між сторонами, регулюються Законом України «Про ринок природного газу» № 329-VIII від 09.04.2015 року, Кодексом газорозподільних систем, затвердженого Постановою № 2494 Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 30.09.2-15 року, Цивільним Кодексом України, Положенням про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, затвердженим Указом Президента України від 10.09.2014 року №715/2014, тому при винесенні рішення суд застосовує норми матеріального права, якими регулюються правовідносини, які виникли між сторонами.
Судом встановлено, що відповідно до Закону України «Про ринок природного газу» було здійснено розділ діяльності між суб`єктами ринку у частині розподілу та постачання природного газу.
Згідно Кодексу газорозподільних систем та відповідної ліценції АТ «Одесагаз», як Оператор ГРМ, надає виключно послуги з розподілу природного газу.
Діяльність Оператора ГРМ регулюється Кодексом газорозподільних систем, Типовим договором розподілу природного газу, затвердженими Постановами НКРЕКП № 2494 та 2498 від 30 вересня 2015 року.
Встановлено, що відповідач був абонентом АТ «Одесагаз» та на його ім`я було відкрито особовий рахунок НОМЕР_1.
Фактом приєднання споживача до умов Договору (акцептування договору) є вчинення споживачем будь-яких дій, які засвідчують його бажання укласти договір розподілу природного газу, зокрема повернення підписаної заяви-приєднання, сплата рахунка Оператора ГРМ та/або документально підтверджене споживання природного газу.
Відповідно до ст. 639 ЦК України договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлені законом. Якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для даного виду договорів не вимагалася.
Статтею 640 ЦК України встановлено, що договір є укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції. Якщо відповідно до акту цивільного законодавства для укладення договору необхідні також передання майна або вчинення іншої дії, договір є укладеним з моменту передання відповідного майна або вчинення певної дії.
Згідно ст. 641 ЦК України пропозицію укласти договір (оферту) може зробити кожна із сторін майбутнього договору. Пропозиція укласти договір має містити істотні умови договору і виражати намір особи, яка її зробила, вважати себе зобов`язаною у разі її прийняття. Реклама або інші пропозиції, адресовані невизначеному колу осіб, є запрошенням робити пропозиції укласти договір, якщо інше не вказано у рекламі або інших пропозиціях.
Відповідно до ст. 642 ЦК України якщо особа, яка одержала пропозицію укласти договір, у межах строку для відповіді вчинила дію відповідно до вказаних у пропозиції умов договору (відвантажила товари, надала послуги, виконала роботи, сплатила відповідну суму грошей тощо), яка засвідчує її бажання укласти договір, ця дія є прийняттям пропозиції, якщо інше не вказане в пропозиції укласти договір або не встановлено законом.
Відповідно до ст. 59 Закону України «Про ринок природного газу» встановлює суб`єкти ринку природного газу, які порушили законодавство, що регулює функціонування ринку природного газу, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушенням на ринку природного газу зокрема є несанкціонований відбір природного газу.
Взаємовідносини операторів газорозподільних систем, замовників доступу та приєднання до газорозподільної системи, споживачів (у тому числі побутових споживачів), об`єкти яких підключені до газорозподільних систем регулюються Кодексом газорозподільних систем, затвердженим постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 30.09.2015р. (далі - Кодекс ГРС).
Пунктом 1 глави 2 розділу XI Кодексу газорозподільних систем закріплено, що до порушень споживача та несанкціонованого споживача, які кваліфікуються як несанкціонований відбір природного газу з ГРС (крадіжка газу) та внаслідок яких щодо них здійснюється нарахування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу, належать: 1)наявність несанкціонованого газопроводу; 2)несанкціоноване відновлення газоспоживання; 3)несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ (комерційного ВОГ, зокрема лічильника газу); 4)несанкціоноване підключення газових приладів на об`єкті споживача, який обліковується за нормами споживання; 5)несанкціоноване підключення газових приладів, внаслідок якого перевищується діапазон обчислення вузла обліку (сумарна номінальна потужність газових приладів і пристроїв перевищує діапазон обчислення вузла обліку); 6)використання природного газу споживачем за відсутності чи після розірвання договору розподілу природного газу.
Згідно з п. 1 глави 1 розділу XI Кодексу ГРС, перерахунок (донарахування) або зміна режиму нарахування природного газу споживачу, у тому числі, побутовому споживачу, який уклав з оператором ГРС договір розподілу природного газу, несанкціонованому споживачеві, який знаходиться на території ліцензованій діяльності оператора ГРС, застосовуються, за наявності акта про порушення, складеного оператором ГРС, відповідно до вимог розділу XI даного Кодексу.
Відповідно до п. п. 1, 2 глави 5 розділу XI Кодексу ГРС у разі виявлення у споживача або несанкціонованого споживача порушень, визначених у главі 2 цього розділу, на місці їх виявлення представником Оператора ГРС складається акт про порушення за формою, наведеною в додатку 16 до цього Кодексу.
Згідно з п.11 глави 5 розділу XI Кодексу ГРС, за результатами розгляду акта про порушення на засіданні комісії може бути прийнято рішення про його задоволення (повністю або частково), або необхідність додаткового обстеження чи перевірки, або додаткових пояснень тощо, або скасування акта про порушення.
Відповідно до п. 10 глави 5 розділу XI Кодексу, споживач (несанкціонований споживач) зобов`язаний бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення, на якому буде розглядатися складений на нього акт про порушення.
За неможливості бути присутнім на засіданні особисто споживач (несанкціонований споживач) має право дати письмову згоду у довільній формі на проведення засідання без його присутності або у присутності його уповноваженої особи.
У разі неприбуття споживача (несанкціонованого споживача) та/або уповноваженої ним особи на засідання комісії остання розглядає складений акт про порушення без його (її) участі.
При задоволенні комісією акта про порушення складається акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості, яка підлягає обов`язковій компенсації оператору ГРС.
Відповідно до ч. 1 та ч. 5 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.
Жодних належних та допустимих доказів, що спростовують зазначені у позовній заяві обставини, відповідачем до суду не надано.
Згідно ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи в межах заявлених вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом, у передбачених ЦПК України випадках.
Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги Акціонерного товариства «Одесагаз» про стягнення вартості необлікованого обсягу природного газу внаслідок несанкціонованого відновлення газопостачання у розмірі 86 325,84 грн., є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.
Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню також витрати по сплаті судового збору у розмірі 2 102,00 грн.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 10, 12, 19, 81, 141, 258-260, 263-265, 274-279, 280-282 ЦПК України, -
Позов Акціонерного товариства «ОДЕСАГАЗ» до ОСОБА_1 про стягнення вартості не облікованого об`єму природного газу - задовольнити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його складення.

Суддя Петренко В. С.