Справа № 504/522/20
Провадження № 2/504/1497/20
У х в а л а

"02" березня 2020 р. смт. Доброслав

Суддя Комінтернівського районного суду Одеської області Барвенко В.К., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 , ІПН НОМЕР_1 , до секретаря виконкому Комінтернівської районної державної адміністрації Одеської області Винницької І., інші відомості про відповідача у позовові не зазначені, про визнання права на земельну ділянку, стягнення моральної шкоди, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач у лютому 2020 року звернувся до Комінтернівського районного суду Одеської області із вказаним позовом до відповідача.

Суддею встановлено, що позовна заява не в повній мірі відповідає вимогам процесуального закону.

Зокрема, позовна заява повинна містити повне найменування або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) сторін.

У позовні заяві не вказано повного імені відповідача, зокрема відсутні ім`я та по батькові, не вказано місце його проживання чи адресу місця роботи.

Тим самим суд буде позбавлений можливості ідентифікувати відповідача, і при вирішенні питання можливості відкриття провадження у справі виконати передбачені процесуальним законом дії, зокрема передбачені ч.ч 6-10 ст. 187 ЦПК України.

Окрім того, позовна заява у своєму змісті, по всьому тексту, містить як нецензурну лексику так і образливі, лайкові висловлювання на адресу відповідача, суддів, інших осіб.

Позовна заява має відповідати загальним вимогам щодо форми та змісту позовної заяви, передбаченим приписами ЦПК України (статті 175, 177), з урахуванням особливостей, визначених у частині четвертій статті 74 Закону України «Про виконавче провадження».

Якщо позовна заява за формою та змістом не відповідає таким вимогам, то застосовуються приписи статті 185 ЦПК України.

У разі відсутності спеціальних приписів щодо вирішення певних питань, які виникають при розгляді скарг на рішення, дії або бездіяльність державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця, для розгляду таких скарг мають застосовуватися приписи ЦПК України, якими врегульовані аналогічні питання, зокрема, щодо учасників цивільного процесу, їхніх прав і обов`язків (статті 42-47, 55-64), судових викликів і повідомлень (статті 128-131), заходів процесуального примусу глава 9 розділу ІІІ), відкриття провадження у справі (глава 2 розділу ІІІ), розгляду справи по суті (глава 6 розділу ІІІ), апеляційного та касаційного оскарження судових рішень (глави 1, 2 розділу V).

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина перша статті 2 ЦПК України).

Відповідно до частини другої цієї ж статті суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом і неприпустимість зловживання процесуальними правами є основними засадами (принципами) цивільного судочинства (пункти 2 та 11 частини третьої статті 2 ЦПК України).

Учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу (пункт 1 частини другої статті 43 ЦПК України).

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України).

За змістом частини другої цієї статті перелік дій, що суперечать завданню цивільного судочинства та які залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним.

У своїй позовній заяві ОСОБА_1 неодноразово використовує нецензурну лексику, лайливо характеризує як відповідача, його роботу, суддів, суд, і стверджує, що звернувся до суду за захистом своїх прав саме тому, що вказані особи мають такі характеристики, що призвело до порушення прав позивача.

Нецензурна лексика, образливі та лайливі слова чи символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям) не можуть використовуватися ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.

Використання одними учасниками судового процесу та їх представниками нецензурної лексики, образливих і лайливих слів чи символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом (суддями), з іншими учасниками процесу та їхніми представниками, а також вчинення аналогічних дій є виявом очевидної неповаги до честі, гідності зазначених осіб з боку тих, хто такі дії вчиняє. Ці дії суперечать основним засадам (принципам) цивільного судочинства (пунктам 2 і 11 частини третьої статті 2 ЦПК України), а також його завданню, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (частини перша та друга вказаної статті). З огляду на це вчинення таких дій суд може визнати зловживанням процесуальними правами та застосувати, зокрема, наслідки, передбачені частиною третьою статті 44 ЦПК України.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ), застосовуючи підпункт «а» пункту 3 статті 35 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі статтею 34, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання.

Для прикладу, ЄСПЛ констатує зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з ЄСПЛ вживає образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти ЄСПЛ, його суддів, Секретаріату ЄСПЛ або його працівників (див., ухвали щодо прийнятності у справах «Ржегак проти Чеської Республіки» від 14 травня 2004 року (Rehak v. the Czech Republic, заява № 67208/01), «Дюрінже та Грандж проти Франції» від 4 лютого 2003 року (Duringer and Grunge v. France, заяви № 61164/00 і № 18589/02)).

Суддя вважає такі дії позивача виявом неповаги до суду (суддів) й інших учасників процесу та констатує, що подання такої позовної заяви (за змістом) є зловживанням позивачем його процесуальним правом, невиконанням обов`язку керуватися завданням цивільного судочинства.

Тому суддя і з цієї підстави вважає доцільним запропонувати позивачу подати позовну заяву у новій редакції із виключенням нецензурних висловлювань, лайливих та образливих висловлювань на адресу учасників процесу, суду, суддів.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст.ст. 175, 177 ЦПК України, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з моменту отримання позивачем ухвали.

На підставі наведеного, керуючись ч.ч.1,2 ст.185, 353 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ІПН НОМЕР_1 , до секретаря виконкому Комінтернівської районної державної адміністрації Одеської області Винницької І., інші відомості про відповідача у позовові не зазначені, про визнання права на земельну ділянку, стягнення моральної шкоди, - залишити без руху і надати заявнику строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з моменту отримання заявником ухвали.

Копію ухвали направити заявнику та роз`яснити, що в установлений судом строк необхідно усунути виявлені суддею недоліки.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.К. Барвенко