Справа № 369/1437/19
Провадження №2/369/1432/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.11.2020 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді - Пінкевич Н.С.,

за участю секретаря - Одинцов О.С.

у відкритому судовому засіданні в м. Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості та трьох процентів річних та за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання недійсним протоколу (розписки), -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Києво-Святошинського районного суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості та трьох процентів річних та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання недійсним протоколу (розписки).

Відповідно до ч. 3 ст. 131 Цивільного процесуального кодексу України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Частиною 5 ст. 223, п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України визначено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

14.11.2019 ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області за клопотанням представника позивача за зустрічним позовом було призначено судову експертизу.

09.10.2020 до суду було подано повідомлення про неможливість надання висновку судової експертизи.

Того ж дня ухвалою суду провадження у справі було відновлено, призначено судове засідання на 23.10.2020.

Позивач за зустрічним позовом/ його представник в засідання не з`явились. Заяв про відмову від представника, розірвання договору, припинення повноважень захисника матеріали справи не містять.

Про розгляд справи позивач за зустрічним позовом та його представник були повідомлений у встановленому порядку завчасно шляхом направлення смс-повідомлення відповідно до заяви позивача. Також представник позивача за зустрічним позовом отримав направлену йому судову повістку про виклик до суду, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення. Причини неявки позивач за зустрічним позовом/його представник суду не повідомив, клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надходило.

У судове засідання призначене на 11 листопада 2020 року ОСОБА_2 /його представник знову не з`явивсь, причини неявки суду не повідомили, клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надходило. Про розгляд справи позивач за зустрічним позовом був повідомлений у встановленому порядку шляхом оголошення про виклик особи.

Належність повідомлення судом позивача за зустрічним позовом/його представника про час та місце розгляду справи підтверджується наявними в матеріалах справи доказами - довідками про доставку смс-повідомлень, повідомленням про вручення поштового відправлення. Про судові засідання позивач за зустрічним позовом/його представник був повідомлений завчасно. Жодних заяв та клопотань про відкладення розгляду справи, повідомлення причини неявки ні в паперовому вигляді, ні електронною поштою до суду не надходило. Також не містить матеріали справи заяву про розгляд справи за відсутності позивача. Позивач за зустрічним позовом не цікавився розглядом справи, починаючи з дня надання висновку про неможливість проведення судової експертизи. Заяв про зміну адреси листування від позивача не надходило.

Рішенням Європейського суду з прав людини визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням її справи, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, оскільки одним із критеріїв «розумності строку» є саме поведінка заявника. Так, суд покладає на заявника лише обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, які безпосередньо його стосуються, утримуватися від виконання заходів, що затягують провадження у справі, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для пришвидшення процедури слухання. Одним із таких прикладів, коли поведінка заявників стала однією з причин затягування розгляду справи, є рішення Європейського суду з прав людини «Чікоста і Віола проти Італії».

Наведене свідчить про недобросовісність здійснення позивачем за зустрічним позовом своїх процесуальних прав.

Слід звернути увагу, що такі дії порушують права інших учасників розгляду справи, які добросовісно виконують покладений процесуальним законом обов`язок щодо явки до зали суду.

За ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Зважаючи на вищевикладене, суд приходить до висновку про те, що позивач за зустрічним позовом/його представник, які належним чином повідомлені про час та місце проведення судового засідання, повторно не з`явились до суду, не підтримавши вимоги в судовому засіданні, із заявою про розгляд справи за їх відсутності не звертались, їх нез`явлення перешкоджає розгляду справи, що є підставою для залишення зустрічного позову без розгляду.

Керуючись ст. 223, ст. 257 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

у х в а л и в :

Зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання недійсним протоколу (розписки) залишити без розгляду.

Роз`яснити заявнику положення ч. 2 ст. 257 ЦПК України про те, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 15 днів з дня її проголошення або складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Н.С. Пінкевич