Справа №209/2557/19
Провадження № 2/201/1199/2020
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

26 лютого 2020р. Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська

в складі : головуючого - судді - Ткаченко Н.В.

за участю секретаря Іващенко Ю.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська у м. Дніпрі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В :

26.07.2019р. до Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 про розірвання шлюбу (а.с.№4-7).

Ухвалою судді Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області Багбая Є.Д. від 04.09.2019р. справа була передана за підсудністю до Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська (а.с. № 25).

Згідно протоколу автоматизованого розподілу справу було передано в провадження судді Ткаченко Н.В.

Ухвалою судді Ткаченко Н.В. від 07.10.2019р. було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження, розгляд справи призначено у підготовче засідання (а.с.№ 32).

Підготовче засідання у справі проведено 02.12.2019р. відповідно до вимог ст. 197 ЦПК України (а.с.№39).

Позивачка в обґрунтування позовних вимог посилалася на те, що вони з відповідачем зареєстрували шлюб 14.02.2014р. у Жовтневому відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Дніпропетровського міського управління юстиції під актовим записом № 44. Від даного шлюбу сторони мають малолітню дитину ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Сімейні стосунки остаточно припинені між сторонами з липня 2019р. Причиною припинення стали різні погляди на сімейне життя та шлюб, через що було втрачено почуття любові та поваги та виникали постійні конфлікти, що впливають на психічний стан позивачки та приносять душевні страждання їхній дитині. Спроби примирення були марними. Сторони не ведуть спільного господарства та проживають окремо. Родина розпалася остаточно та відновлення сімейних відносин не може бути.

Позивачка у судове засідання 26.02.2020р. не з`явилася, до суду надала заяву, в якій позовні вимоги підтримала, просила їх задовольнити, шлюб розірвати, після розірвання шлюбу залишити їй прізвище « ОСОБА_4 ». Також просила винести по справі заочне рішення, розглянувши справу за її відсутності та без фіксування процесу технічними засобами (а.с.№ 53).

Відповідач в підготовче засідання, яке було призначено на 02.12.2019р., і в судові засідання на 27.01.2020р. та 26.02.2020р. не з`явився, про дату та час розгляду справи був повідомлений належним чином, шляхом направлення судових повісток, за адресою, яка була надана ВОМІ ГУ ДМС України в Дніпропетровській області (а.с.№24).

До суду повернувся конверт, який був направлений судом відповідачу з судовою повісткою на 02.12.2019р., з відміткою «за закінченням терміну зберігання» (а.с.№21, 22).

В судове засідання на 27.01.2020р. відповідач отримав судову повістку поштою, про що свідчить поштове повідомлення (а.с. № 44) та про судове засідання на 26.02.2020р. був повідомлений під розписку (а.с. № 52).

Крім того, про дати судових засідань 27.01.2020р. та 26.02.2020р., відповідач повідомлявся шляхом надіслання SMS-повідомлення, про що матеріали справи містять довідку про доставку SMS-повідомлення (а.с.№43, 50) та шляхом опублікування оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України про виклик відповідача (а.с. № 51).

Отже відповідач вважається таким, що повідомлений належним чином про дати розгляду справи і про причини неявки суд не сповістив, так само, як і не надав відзив на позовну заяву.

Таким чином, суд вважає за можливе на підставі ч. 4 ст. 223, ч. 2 ст. 247, ч. 1 ст. 280 ЦПК України ухвалити у справі заочне рішення в судовому засіданні за відсутності сторін та без фіксування процесу технічними засобами.

Суд, вивчивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст.110 Сімейного Кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним з подружжя.

Відповідно до ст.112 Сімейного Кодексу України, при розгляді справи про розірвання шлюбу, суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Відповідно до ст.113 Сімейного Кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Судом встановлено, що 14.02.2014р. сторони зареєстрували шлюб в Жовтневому відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Дніпропетровського міського управління юстиції під актовим записом № 44 (а.с.№9).

Від даного шлюбу сторони мають малолітню дитину ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. №10).

Позивачка по тексту позову до суду зазначила, що спільне життя сторін не склалося через різні погляди на сімейне життя та шлюб, через що було втрачено почуття любові та поваги та виникали постійні конфлікти, що впливають на психічний стан позивачки та приносять душевні страждання доньці. Дані обставини призвели до фактичного припинення шлюбних відносин. Позивачка у позові зазначала, що вони з відповідачем припинили шлюбно-сімейні відносини з липня 2019р., між сторонами з цього часу припинені усі сімейні відносини. Спроби відновити сімейні відносини були марними.

З огляду на вищевикладене і приймаючи до уваги те, що шлюбні відносини між сторонами по справі припинені зі слів позивачки з липня 2019р., і з цього часу більше не відновлювалися, позивачка від позову не відмовилася, а відповідач не надав заперечень проти розірвання шлюбу, то суд дійшов висновку про те, що родина сторін розпалася остаточно, її відновлення бути не може, і шлюб підлягає розірванню.

Обговорюючи питання розподілу судових витрат на підставі ст.141 ЦПК України, у зв`язку із задоволенням позову, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивачки понесені при подачі позову судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 768 грн. 40 коп.(а.с.№2, 3).

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 110, 112, 113, ч. 2 ст. 115 Сімейного Кодексу України, ст.ст. 4, 10, 12, 13, 19, 76-81, 89, 128-131, 141, ч. 4 ст. 223, ч.2 ст. 247, ст.ст. 259, 263-265, ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 14.02.2014р. у Жовтневому відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Дніпропетровського міського управління юстиції під актовим записом № 44, між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , які мають малолітню дитину ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - розірвати.

Після розірвання шлюбу прізвище позивачки ОСОБА_1 залишити « ОСОБА_4 ».

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 768 грн. 40 коп.

У відповідності до вимог ч. 2 ст.115 СК України копію рішення суду про розірвання шлюбу надіслати на адресу Соборного районного у м. Дніпрі відділу ДРАЦС Південно-східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, передбаченому ст. 289 ЦПК України, а саме заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яка може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду

Заочне рішення суду може бути оскаржено позивачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

Суддя Ткаченко Н.В.