Справа № 304/931/20 Провадження № 2/304/324/2020
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 грудня 2020 рокум. Перечин

Перечинський районний суд Закарпатської області в складі:

головуючого - судді Чепурнова В. О.,

з участю секретаря судового засідання - Гавій Л.В.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду у порядку загального позовного провадження цивільну справу № 304/931/20 за позовом представника ОСОБА_1 - адвоката Муругова Вячеслава Олександровича до ОСОБА_2 та Перечинської міської ради Закарпатської області про визнання права власності в порядку спадкування за законом,

В С Т А Н О В И В:

адвокат Муругов В.О. звернувся до суду з вищезазначеним позовом, який мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_3 , після смерті якої відкрилася спадщина у вигляді житлового будинку АДРЕСА_1 . На день її смерті за вказаною адресою були зареєстровані ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - доньки спадкодавця, ОСОБА_4 - онука та ОСОБА_5 - зять; чоловік спадкодавця - ОСОБА_6 помер ще ІНФОРМАЦІЯ_2 . Зазначає, що донька померлої ОСОБА_3 - ОСОБА_2 хоча і була на момент смерті зареєстрована у спадковому будинку, але фактично там не проживала з моменту одруження. Оскільки спадкодавець заповіт не залишила, тому позивач відповідно до ст. 529 ЦК Української РСР є спадкоємцями першої черги, оскільки відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 549 цього Кодексу вважається такою, що фактично вступила в управління та володіння спадковим майном. За життя ОСОБА_3 не отримала правовстановлюючого документу на будинок та не зареєструвала право власності на нього, а тому нотаріусом було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом. На підставі наведеного адвокат просить позов задовольнити та визнати за позивачем ОСОБА_1 право власності вцілому на житловий будинок з належними до нього господарськими будовами та спорудами в АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

У підготовче судове засідання позивач не з`явилася, однак її представник подав заяву, в якій просив розглянути справу без його участі, позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив такі задовольнити, а також не вирішувати питання судових витрат.

Відповідач ОСОБА_2 у підготовче судове засідання також не з`явилася, подала заяву про розгляд справи без її участі та визнання позовних вимог у повному обсязі.

Представник Перечинської міської ради у підготовче судове засідання також не з`явилася, подала заяву про розгляд справи за їх відсутності та підтримала позовні вимоги.

Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з таких підстав.

Відповідно до ч. 4 ст. 200 ЦПК України ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу.

Згідно ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

У підготовчому судовому засіданні встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача - ОСОБА_3 , що стверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого Сімерківською сільською радою Перечинського району Закарпатської області 29 травня 2002 року.

Довідкою виконкому Перечинської міської ради Закарпатської області від 02 червня 2020 року № 84, підтверджується, що ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , являлася головою домогосподарства за адресою: АДРЕСА_1 .

На день її смерті у будинку за адресою: АДРЕСА_1 були зареєстровані її доньки - ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , а також онучка ОСОБА_4 та зять ОСОБА_5 , що підтверджується довідкою виконкому Перечинської міської ради Закарпатської області від 02 червня 2020 року № 83.

Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта № 216070440 від 13 липня 2020 року підтверджується відсутність відомостей щодо реєстрації за ОСОБА_1 права власності на будинок АДРЕСА_1 . Так само згідно архівної довідки № 11-302/07-06 від 20 липня 2020 року в архіві РКП «Бюро технічної інвентаризації», що переданий на зберігання Перечинській міській раді Закарпатської області, відсутня інвентаризаційна справа щодо житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 .

Як роз`яснено в п. 1 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року (далі - Постанова), відносини спадкування регулюються правилами ЦК України, якщо спадщина відкрилась не раніше 1 січня 2004 року. У разі відкриття спадщини до зазначеної дати застосовується чинне на той час законодавство, зокрема, відповідні правила Цивільного кодексу УРСР, у тому числі щодо прийняття спадщини, кола спадкоємців за законом.

Таким чином, оскільки спадщина за спадкодавцем ОСОБА_3 відкрилася ІНФОРМАЦІЯ_1 і строк на її прийняття закінчився до набрання чинності ЦК України (01 січня 2004 року), тому суд вважає необхідним для вирішення вказаного позову застосувати норми ЦК УРСР.

Відповідно до ст. 548 ЦК Української РСР для придбання спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв. Прийнята спадщина визнається належною спадкоємцеві з моменту відкриття спадщини.

Згідно ст. 549 цього Кодексу визнається, що спадкоємець прийняв спадщину якщо він протягом шести місяців з дня відкриття спадщини фактично вступив в управління або володіння спадковим майном.

Відповідно до ст. ст. 524, 525, 529 ч. 1 ЦК Української РСР спадкоємство здійснюється за законом і за заповітом. Спадкоємство за законом має місце, коли і оскільки воно не змінено заповітом. Часом відкриття спадщини визнається день смерті спадкодавця. При спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти (у тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого.

Разом з цим, як вбачається з повідомлення приватного нотаріуса Перечинського районного нотаріального округу від 24 липня 2020 року № 19/01-16, позивачу ОСОБА_1 та відповідачу ОСОБА_2 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на житловий будинок АДРЕСА_1 , оскільки відсутній документ, що посвідчує право власності на вказаний житловий будинок. У свою чергу відповідач ОСОБА_2 своєю заявою від 12 жовтня 2020 року відмовилася від прийняття спадщини, оскільки на момент смерті ОСОБА_3 фактично проживала за адресою: АДРЕСА_2 .

Як роз`яснено в п. 23 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 «Про судову практику в справах про спадкування» від 30 травня 2008 року у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину, особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Згідно висновків Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, викладених у пункті 3.1. Листа «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» № 24-753/0/4-13 від 16 травня 2013 року умовою для переходу в порядку спадкування права власності на об`єкти нерухомості, в тому числі житловий будинок, інші споруди, земельну ділянку є набуття спадкодавцем зазначеного права у встановленому законодавством України порядку.

Якщо за життя спадкодавець не набув права власності на житловий будинок, земельну ділянку, то спадкоємець також не набуває права власності у порядку спадкування. До спадкоємця переходять лише визначені майнові права, які належали спадкодавцеві на час відкриття спадщини. Для набуття права власності у встановленому законодавством порядку спадкоємець повинен здійснити дії, які необхідні для набуття права власності на визначене нерухоме майно, зокрема на житловий будинок, іншу споруду.

Відповідно до ст. 527 ЦК Української РСР спадкоємцями можуть бути особи, що були живими на момент смерті спадкодавця, а також діти померлого, зачаті при його житті і народженні після його смерті.

Як встановлено в судовому засіданні, ОСОБА_1 як спадкоємець першої черги за законом, постійно проживала з покійною матір`ю у спадковому будинку на час відкриття спадщини, протягом строку, встановленого статтею 549 ЦК Української РСР не відмовилася від неї, а тому вважається такою, що прийняла спадщину.

У статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що «кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Отже враховуючи те, що позивач прийняла спадщину, однак у неї існують перешкоди у оформленні права на спадщину в нотаріальному порядку, суд вважає, що позов підлягає задоволенню.

Що стосується питання розподілу судових витрат, то з врахуванням поданої представником позивача заяви, в якій останній просить питання щодо судових витрат не вирішувати, а також положень ст. 13 ЦПК України, за якими суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, суд приходить до висновку, що таке волевиявлення представника позивача не суперечить вимогам закону та не порушує права відповідачів, а тому може бути задоволене судом.

На підставі наведеного та керуючись ст. 328, 331 ЦК України, ст. 524-527, 529, 548, 549 ЦК Української РСР, ст. 6-13, 76, 89, 141, 200 ч. 4, 206 ч. 4, 259, 263-265 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

позов представника ОСОБА_1 - адвоката Муругова Вячеслава Олександровича до ОСОБА_2 та Перечинської міської ради Закарпатської області про визнання права власності в порядку спадкування за законом - задовольнити повністю.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , право власності в порядку спадкування за законом за спадкодавцем ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , на житловий будинок АДРЕСА_1 з належними до нього господарськими будовами та спорудами.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Закарпатського апеляційного суду шляхом подачі протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення апеляційної скарги. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених ЦПК України), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Позивач: ОСОБА_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 ; місце проживання: АДРЕСА_3 .

Представник позивача: Муругов Вячеслав Олександрович , адреса місця проживання: АДРЕСА_4 .

Відповідач: ОСОБА_2 , РНОКПП: місце проживання: АДРЕСА_5 ;

Відповідач: Перечинська міська рада Закарпатської області, ; місцезнаходження: 89200 Закарпатська область Перечинський район м. Перечин, пл.Народна, № 16.

Головуючий: Чепурнов В. О.