Провадження № 2/752/2366/20
У Х В А Л А

03 грудня 2020 року Голосіївський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Хоменко В.С.,

з участю секретаря Павлюх П.В.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в приміщенні Голосіївського районного суду м. Києва клопотання представника позивачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 - адвоката Печериці Н.С. про призначення судової психологічної експертизи по справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про усунення перешкод у користуванні майном, зобов`язання вчинити певні дії та відшкодування моральної шкоди,-

ВСТАНОВИВ:

17.07.2019 року ОСОБА_1 , ОСОБА_2 через свого представника - адвоката Племяннікова Б.Д. звернулись до суду з позовом до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про усунення перешкод у користуванні майном, зобов`язання вчинити певні дії та відшкодування моральної шкоди, котрий в подальшому уточнили і в редакції позову від 04.02.2020 року просили усунути перешкоди в користуванні межовими спорудами, а саме: гаражем літера «Б», сараєм літера «В», сараєм літера «Г», що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер земельної ділянки :79:322:0003, площею 0,0603 га, які мають спільну стіну із сусідніми спорудами та розташовані на межі земельних ділянок ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 ; стягнути на користь ОСОБА_1 та ОСОБА_2 солідарно з ОСОБА_3 , ОСОБА_4 збитки у розмірі 58 311,56 грн., стягнути на користь ОСОБА_1 та ОСОБА_2 солідарно з ОСОБА_3 , ОСОБА_4 моральну шкоду в розмірі 200 000,00 грн., вирішити питання судових витрат у справі.

Свої вимоги мотивували тим, що їм на праві власності належить 1/2 частина будинку та господарських споруд (гараж літера «Б», сарай літера «В», сарай літера «Г»), що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер земельної ділянки :79:322:0003. Гараж літера «Б» та сарай літера «В» мають спільну стіну з сусідньою земельною ділянкою і гаражем, що належить власнику домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 .

15.07.2019 року відповідачами без їх згоди за допомогою будівельників було виконано демонтаж крівлі гаражу, а 16.07.2019 року - демонтаж частини спільної стіни гаражу. Вказаними діями їм перешкоджають у користуванні своєю власністю, що і стало підставою для звернення до суду з даним позовом.

Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва Хоменко В.С. від 19.07.2019 року було відкрито провадження у справі.

04.02.2020 року до суду надійшло клопотання представника позивачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 - адвоката Печериці Н.С., в якому остання, зважаючи на те, що однією з вимог є відшкодування моральної шкоди, просила для визначення наявності завдання неправомірним діями відповідачів моральної шкоди позивачам та її розміру, призначити у справі судову психологічну експертизу, виконання якої доручити КНДІСЕ. На вирішення експертизи поставити наступні питання:

- чи була ситуація, пов`язана з протиправними діями відповідачів, що мало наслідком знищення майна, що належить позивачам, психотравмуючою для ОСОБА_1 , ОСОБА_2 особисто та такою, що викликали в них стражданнях?;

- якщо позивачам завдані страждання (моральна шкода), який можливий розмір становить грошова компенсація за завдані їм страждання та моральну шкоду?

В судовому засіданні представник позивачів - ОСОБА_5 та позивач ОСОБА_1 клопотання підтримали та просили його задовольнити.

В судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_4 - ОСОБА_6 заперечував проти задоволення клопотання, оскільки передчасно заявлено.

Заслухавши учасників процесу, розглянувши подане клопотання, суд приходить до висновку про необхідність задоволення вказаного клопотання, виходячи з наступного.

Як вбачається з положень ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно ч. ч. 1-3 ст. 102 ЦПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права. Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

У відповідності до ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Згідно з п. 4 ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

Відповідно до ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо.

Порядок призначення судової експертизи у науково-дослідних судово-експертних установах міністерства юстиції України, обов`язки, права та відповідальність судового експерта, організація та оформлення їх результатів визначається Законом України «Про судову експертизу», ЦПК України, Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та іншими нормативно-правовими актами з питань судової експертизи.

Так, відповідно до ст. 1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів дізнання, досудового та судового слідства.

Згідно із ч. 1 ст. 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Частинами 1 - 3 ст. 23 ЦК України та роз`ясненнями, які містяться в постанові Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» передбачено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При цьому враховуються вимоги розумності і справедливості.

При визначенні розміру відшкодування моральної шкоди слід виходити з характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При цьому враховуються вимоги розумності і справедливості.

Згідно п. п. 6.3., 6.4. розділу 6 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 року № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 року № 1950/5) психологічна експертиза встановлює ті особливості психічної діяльності та такі їх прояви в поведінці особи, які мають юридичне значення та викликають певні правові наслідки.

Основним завданням психологічної експертизи є визначення у підекспертної особи: індивідуально-психологічних особливостей, рис характеру, провідних якостей особистості; мотивотвірних чинників психічного життя і поведінки; емоційних реакцій та станів; закономірностей перебігу психічних процесів, рівня їхнього розвитку та індивідуальних її властивостей.

Пунктом 6.6. Інструкції до орієнтовного переліку питань, що ставляться на вирішення такої експертизи, віднесено питання: чи є ситуація, що досліджується за справою, психотравмувальною для особи (прізвище, ім`я та по батькові)? якщо так, чи завдані особі (прізвище, ім`я та по батькові) страждання (моральна шкода)? чи спричинені особі (прізвище, ім`я та по батькові) страждання (моральна шкода) за умов ситуації (зазначаються умови ситуації), що досліджуються у справі? якщо особі (прізвище, ім`я та по батькові) завдані страждання (моральна шкода), який можливий розмір становить грошова компенсація за завдані страждання (моральну шкоду)?

Метою психологічної експертизи щодо моральної шкоди є встановлення наявності чи відсутності моральних страждань внаслідок протиправних дій або бездіяльності інших осіб; причинного зв`язку між ситуацією спричинення шкоди та стражданнями; встановлення, в чому саме полягають моральні страждання в юридично визначених обставинах; визначення інтенсивності, глибини та тривалості страждань.

Щодо рекомендацій встановлення розміру компенсації моральної шкоди висновки психолога носять імовірний характер та є науковою рекомендацією для визначення можливого розміру компенсації моральної шкоди судом.

Враховуючи те, що встановлення обсягу моральної шкоди за завдані страждання для відшкодування моральної шкоди, завданої позивачам, потребує спеціальних знань у цій галузі, а висновок експерта може суттєво вплинути на прийняття обґрунтованого та законного рішення, суд з урахуванням предмету позову, вважає за необхідне призначити по справі судово-психологічну експертизу.

При призначені експертизи, суд бере за основу перелік питань, які поставлені представником позивачів перед експертом у письмову клопотанні, яке залучено до матеріалів справи (т. 2, а.с. 49-50).

Відповідно до ч. 3 ст. 103 ЦПК України при призначенні експертизи судом експерт або експерта установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експерту установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Суд вважає доцільним проведення експертизи доручити судовим експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (КНДІСЕ) на підставі п. 1.8 Інструкції, за якою експертизи та дослідження проводяться фахівцями, які мають відповідну вищу освіту, освітньо-кваліфікаційний рівень не нижче спеціаліста, пройшли відповідну підготовку в державних спеціалізованих установах, атестовані та отримали кваліфікацію судового експерта з певної спеціальності і внесені до Державного реєстру атестованих судових експертів, попередивши експерта про кримінальну відповідальність за давання свідомо помилкового висновку або за відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків у відповідності зі ст. ст. 384, 385 КК України та роз`яснивши сторонам право заявляти відвід експертам й у разі необґрунтованості висновку експертів клопотати про призначення повторної експертизи.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 252 ЦПК України суд може за заявою особи, яка бере участь у справі, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадках призначення судом експертизи.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 76, 102, 103, 252 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

клопотання представника позивачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 - адвоката Печериці Н.С. про призначення судової психологічної експертизи по справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про усунення перешкод у користуванні майном, зобов`язання вчинити певні дії та відшкодування моральної шкоди - задовольнити.

Призначити у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про усунення перешкод у користуванні майном, зобов`язання вчинити певні дії та відшкодування моральної шкоди, судово-психологічну експертизу, на розв`язання якої поставити питання:

1. чи була ситуація, пов`язана з протиправними діями відповідачів, що мало наслідком знищення майна, що належить позивачам, психотравмуючою для ОСОБА_1 , ОСОБА_2 особисто та такою, що викликали в них стражданнях?;

2. якщо позивачам завдані страждання (моральна шкода), який можливий розмір становить грошова компенсація за завдані їм страждання та моральну шкоду?

Проведення експертизи доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (03057, м. Київ, вул. Смоленська, буд. 6), попередивши про кримінальну відповідальність за давання свідомо помилкового висновку або за відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків у відповідності зі ст. ст. 384, 385 КК України.

Витрати на проведення експертизи покласти на позивачів.

Провадження у справі на час проведення експертизи - зупинити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 15-ти днів з дня її проголошення відповідно до вимог, встановлених ст. ст. 353-356 ЦПК України.

Суддя В.С. Хоменко