ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 596/1220/19Головуючий у 1-й інстанції Лисюк І.О.
Провадження № 22-ц/817/181/20 Доповідач - Міщій О.Я.
Категорія - 307020000
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 лютого 2020 року м. Тернопіль

Колегія суддів судової палати в цивільних справах Тернопільського апеляційного суду в складі:

головуючого - Міщій О.Я.

суддів - Ткач З. Є., Шевчук Г. М.,

секретар с/з - Костів Х.Ю.

з участю представника позивачки адвоката Братівника І.В.,третьої особи ОСОБА_1 та її представника адвоката Балабан П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Тернополі цивільну справу № 596/1220/19 за апеляційною скаргою ОСОБА_2 , в інтересах якої діє представник адвокат Братівник І.В., на рішення Гусятинського районного суду Тернопільської області від 02.12.2019 р., ухвалене в селищі Гусятин суддею Гусятинського районного суду Лисюк І.О., у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Гримайлівської селищної ради, Гусятинського району Тернопільської області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача, - Гусятинська державна нотаріальна контора, ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИЛА:

В липні 2019 р. ОСОБА_2 , в інтересах якої діє представник адвокат Братівник І.В., звернулася до суду із вказаним позовом, посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати ОСОБА_3 , після смерті якої відкрилась спадщина на нерухоме майно земельну ділянку для ведення сільськогосподарського виробництва, площею 3,78325 га. Представник позивачки зазначив, що ОСОБА_2 звернулася до нотаріуса для оформлення спадщини, однак їй було відмовлено в оформленні права на спадкове майно у зв*язку із пропуском строку для прийняття спадщини. Просив визначити ОСОБА_2 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, посилаючись на те, що вказаний строк пропущено з поважних причин. Представник вказав, що позивачка на момент відкриття спадщини проживала окремо від спадкодавця, унаслідок важкого матеріального становища вона в 2013 р. виїхала на заробітки в Республіку Італія. Не маючи матеріальної змоги та документів, які б дозволяли їй приїхати в Україну, вона не мала можливості своєчасно звернутись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.

09.08.2019 року за клопотанням представника позивачки адвоката Братівника І.В. замінено у справі первісного відповідача - Гусятинську селищну раду Гусятинського району Тернопільської області на іншого відповідача- Гримайлівську селищну раду Гусятинського району Тернопільської області.

Ухвалою Гусятинського районного суду від 03.10.2019 року за клопотанням державного нотаріуса Гусятинської державної нотаріальної контори Мороз Л.С. залучено Гусятинську державну нотаріальну контору до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача.

01.11.2019 року ухвалою цього ж суду за клопотанням державного нотаріуса залучено Трущак І.П., яка успадкувала майно покійної ОСОБА_3 , до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача.

Представник позивача подав Гусятинському районному суду письмову заяву про розгляд справи за його відсутності та за відсутності позивача, просив позов задовольнити на підставі наявних в матеріалах справи доказів.

В судовому засіданні третя особа ОСОБА_1 зазначила, що позов є необґрунтованим, оскільки позивачка, яка є її рідною сестрою по матері, без поважних причин пропустила строк для прийняття спадщини. Крім того, третя особа ОСОБА_1 вказала, що позивачка невірно визначила особу відповідача, оскільки вона, як спадкоємець першої черги за законом прийняла спадщину після смерті матері та є власником спадкового майна.

Рішенням Гусятинського районного суду від 02.12.2019 р. в задоволенні позову ОСОБА_2 , в інтересах якої діє адвокат Братівник І.В., до Гримайлівської селищної ради Гусятинського району Тернопільської області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Гусятинська державна нотаріальна контора, ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відмовлено.

Не погоджуючись з рішенням суду, ОСОБА_2 , в інтересах якої діє представник адвокат Братівник І.В., подала апеляційну скаргу, у якій просить рішення суду скасувати, постановити нове судове рішення, яким задовольнити позов, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуально права. Представник зазначив, що позивачка не знала про те, що спадщина після смерті матері була прийнята її рідною сестрою ОСОБА_1 , оскільки відмова нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину мотивована виключно пропуском визначеного законом строку для прийняття спадщини. Тому ОСОБА_2 правомірно зазначила відповідачем у справі територіальну громаду в особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини - Гримайлівську селищну раду. Також представник ОСОБА_4 вказав, що суд, дізнавшись під час розгляду справи про те, що ОСОБА_1 є спадкоємцем майна після смерті ОСОБА_3 , в порушення вимог ч. 3 ст. 51 ЦПК України не замінив первісного відповідача належним відповідачем. Крім того, представник позивача указав, що ОСОБА_2 з поважних причин пропустила встановлений законом шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини, однак суд цю обставину не досліджував.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору- державний нотаріус Гусятинської державної нотаріальної контори подала відзив на апеляційну скаргу, у якому просила відмовити у її задоволенні, посилаючись на те, що висновок суду про відмову в позові відповідає вимогам закону.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_1 також подала відзив на апеляційну скаргу, у якому просила відмовити у задоволенні апеляційної скарги. ОСОБА_1 зазначила, що суд вірно відмовив у задоволенні позову, оскільки суд не вправі з власної ініціативи здійснювати заміну первісного відповідача, а позивачка клопотання з цього приводу у суді першої інстанції не заявила. Також ОСОБА_1 вказала, що в матеріалах справи наявна інформація про спадкування нею нерухомого майна земельної ділянки, тому позивачка та її представник могли дізнатись про цей факт. Крім того, позивачка та її представник могли отримати інформацію з приводу спадкового майна з відкритих джерел Державного реєстру речових прав на нерухоме майно або з Державного земельного кадастру.

Розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, вивчивши матеріали справи, вислухавши учасників справи, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення.

Вирішуючи спір, суд першої інстанції виходив з того, що відповідач - територіальна громада Гримайлівської селищної ради Гусятинського району не порушила права позивачки ОСОБА_2 щодо спадкового майна, тому відмовив у задоволенні позову. Також роз`яснено позивачці те, що вона не позбавлена можливості звернутися до суду з аналогічним позовом до належного відповідача спадкоємця майна.

З таким висновком суду слід погодитись, оскільки він відповідає вимогам закону та обставинам справи.

Судом установлено, що ОСОБА_2 є дочкою ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , та була власником земельної частки (паю), площею 3,76 га (а.с. а.с. 4, 5, 19).

Державним нотаріусом Гусятинської державної нотаріальної контори Фортуні Л.Б. відмовлено в оформленні спадкових прав на вказане нерухоме майно у зв`язку із пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини (а.с. 6).

Відповідно до ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно частин 1, 3 статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, установленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття (відумерлість спадщини) відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Як встановлено судом першої інстанції, спадкоємцем першої черги, яка прийняла спадщину після смерті ОСОБА_3 , є її дочка третя особа ОСОБА_1 (спадкова справа №152/2014 від 08.08.2014 року). 10.07.2017 року на підставі заяви про видачу свідоцтва про право на спадщину їй було видано свідоцтво про право на спадщину за законом на спадкове майно (а.с.37).

Відповідно до ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, зокрема, сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

За змістом статтей 51, 175 ЦПК України, на позивача покладено обов`язок визначити відповідача у справі.

Згідно частин 1, 2, 3 статті 51 ЦПК України, суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача.

Установивши, що позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини пред`явлено до Гримайлівської селищної ради Гусятинського району, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про відмову у задоволенні позовних вимог, оскільки в даному випадку відповідач не порушив прав позивачки, адже майно успадкувала третя особа ОСОБА_1 .

Доводи апеляційної скарги про те, що позивачка не знала та не могла знати про те, що спадщина вже успадкована, не можуть бути підставою для скасування рішення суду, оскільки ОСОБА_2 та її представник добре знали про наявність іншого спадкоємця першої черги за законом ОСОБА_1 , яка є належним відповідачем у спорі.

Інформація щодо спадкоємця ОСОБА_1 наявна в матеріалах справи. Зокрема, на стадії підготовчого провадження суд першої інстанції направив на адресу позивачки, а також її представнику копію ухвали від 1.11.2019 року про залучення за клопотанням державного нотаріуса до участі у справі третьої особи ОСОБА_1 , яка в даний час є власником спадкового майна. Із змісту вказаної ухвали видно, що ОСОБА_1 успадкувала земельну ділянку після смерті матері ОСОБА_3 (а.с. 46-48).

Отже, стороні ще на стадії підготовчого провадження було відомо про особу, яка могла бути належним відповідачем у спорі щодо визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, однак ні позивачка, ні її представник згідно частини 2 статті 51 ЦПК України не заявили клопотання про заміну первісного відповідача належним відповідачем, а представник позивачки тричі звернувся із заявами про розгляд справи без його участі. При цьому суд першої інстанції сприяв учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених процесуальним законом. Зокрема, суд в ухвалі від 17.07.2019 року про відкриття провадження у справі і про призначення підготовчого судового засідання роз`яснив позивачу право подати свою відповідь на процесуальні документи, подані іншими учасниками справи, та про можливість отримати інформацію про рух справи на офіційному веб-порталі судової влади України. Також суд належно сповіщав сторін про дату і час призначених судових засідань.

При таких обставинах доводи апеляційної скарги про те, що суд в порушення вимог закону не замінив первісного відповідача належним відповідачем є безпідставними, адже позивач пред`явив позов до Гримайлівської селищної ради, Гусятинського району і відповідно до частини 2 статті 51 ЦПК України не заявив клопотання про заміну відповідача. При цьому у суду апеляційної інстанції на стадії апеляційного перегляду справи відсутня процесуальна можливість залучити до участі у справі належного відповідача.

Разом з тим, позивачка не позбавлена можливості захистити своє право шляхом пред`явлення позову про визначення додаткового строку для прийняття спадщини до належного відповідача.

Доводи апеляційної скарги щодо наявності поважних причин для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини не можуть бути підставою для скасування рішення суду, оскільки в задоволенні позову відмовлено з підстав пред`явлення позову до неналежного відповідача.

Розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів не вбачає підстав для її задоволення та скасування рішення суду.

Керуючись ст. ст. 374, 375, 381, 382 ЦПК України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 , в інтересах якої діє представник адвокат Братівник І.В. залишити без задоволення.

Рішення Гусятинського районного суду від 02.12.2019 р. - залишити без змін.

Судові витрати зі сплати судового збору за подання апеляційної скарги покласти на сторону, яка їх понесла.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови суду апеляційної інстанції складено 02 березня 2020 р.

Головуючий

Судді