Справа № 386/983/19
Провадження № 2/386/48/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 березня 2020 року смт. Голованівськ

Голованівський районний суд Кіровоградської області

В складі головуючого судді Гарбуз О. С.

з участю: секретаря судового засідання Фенюшиної Ю.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

встановив:

ОСОБА_1 16.10.2019 звернулась до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. Позовні вимоги обґрунтовує тим, що 21.01.2018 між ними зареєстровано шлюб Межирічківською сільською радою Голованівського району Кіровоградської області, про що в книзі реєстрації шлюбів було зроблено актовий запис за №1. Від шлюбу сторони спільних дітей не мають. Причиною припинення шлюбних стосунків стало те, що відносини вичерпали себе, між сторонами відсутнє почуття взаємної любові. Подружні відносини між ними фактично припинені з жовтня 2019 року. Позивач наполягає на розірванні шлюбу та вважає, що примирення неможливе, оскільки шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка, збереження шлюбу неможливе. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, що є моральною основою шлюбу, але вони не мають наміру зберегти шлюб. Позивач вважає, що причини, які спонукають її наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя з відповідачем як подружжя та збереження шлюбу суперечитиме їх інтересам. Позивач зазначила, що майновий спір між ними буде вирішуватись окремо. Розірвати шлюб через органи РАЦС відповідач категорично відмовився. Враховуючи зазначені обставини, посилаючись на ст.ст. 110, 112, 113 Сімейного кодексу України (далі - СК України) позивач просить розірвати шлюб між нею та відповідачем; після розірвання шлюбу відновити дошлюбне прізвище « ОСОБА_3 ».

Ухвалою суду від 18 жовтня 2019 року позовна заява була залишена без руху, оскільки була подана з порушенням вимог ст. 177 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України).

22 жовтня 2019 року позивач усунула недоліки позовної заяви, після чого провадження в даній справі відкрито ухвалою суду від 28 жовтня 2019 року, визначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження та призначено до підготовчого засідання.

29 листопада 2019 року за клопотанням відповідача судом було постановлено ухвалу, якою сторонам надано строк для примирення до 29.01.2020 включно та зупинено провадження у справі.

31 січня 2020 року ухвалою суду провадження в даній справі поновлено у зв`язку із закінченням наданого строку для примирення та призначено до підготовчого засідання.

17 лютого 2020 року проведено підготовче засідання та призначено справу до судового розгляду по суті.

В судове засідання позивач не з`явилась, подала до суду заяву, в якій просить справу розглядати в її відсутність, позовні вимоги підтримує повністю та просить їх задовольнити. Зазначила, що разом з позивачем не проживає однією сім`єю з жовтня 2019 року, після розірвання шлюбу просить відновити їй дошлюбне прізвище « ОСОБА_3 ».

Відповідач в судове засідання не з`явився, до початку розгляду справи по суті подав до суду заяву, в якій просить справу розглядати в його відсутність, позовні вимоги визнає та не заперечує проти їх задоволення. Зазначив, що разом з відповідачем не проживає однією сім`єю з жовтня 2019 року.

Згідно ч. 1, ч. 4 ст. 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Враховуючи норми ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання учасників справи не перешкоджає розгляду справи по суті, оскільки вони належним чином повідомлені про дату, час і місце засідання, тому суд вважає за можливе розглянути справу у відсутності сторін і ухвалити рішення на підставі наявних у справі доказів.

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши письмові докази, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню виходячи з наступного.

В судовому засіданні встановлено, що 21 січня 2018 року сторони зареєстрували шлюб в Межирічківській сільській раді Голованівського району Кіровоградської області, актовий запис №1, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 , виданого 21.01.2018 Межирічківською сільською радою Голованівського району Кіровоградської області (а.с. 6).

Сторони спільних дітей не мають.

Як вбачається з довідки Голованівської селищної ради Голованівського району Кіровоградської області №2369 від 15.10.2019, позивач проживає та зареєстрована в АДРЕСА_1 , до складу сім`ї позивача входять чоловік ОСОБА_2 та син ОСОБА_4 (а.с. 7).

Статтею 21 СК України визначено, що шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у державному органі реєстрації актів цивільного стану.

Статтею 24 СК України встановлено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст.16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

Частиною першою ст. 110 СК України встановлено, що позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 112 СК України, суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини та інші обставини життя подружжя.

Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Судом встановлено, що шлюбно-сімейні відносини між сторонами припинені, спільного господарства сторони не ведуть, разом не проживають однією сім`єю з жовтня 2019 року, шлюбних стосунків не підтримують, спільних дітей не мають. Згідно наданих сторонами заяв збереження шлюбу між ними неможливе. Таким чином, шлюб носить чисто формальний характер.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що причини, які спонукали позивача на розірванні шлюбу з відповідачем є обґрунтованими, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу є неможливим та суперечить інтересам позивача, оскільки між сторонами остаточно припинено шлюбні відносини і їх неможливо відновити, а тому збереження сім`ї є неможливим.

Оскільки позивач наполягає на розірванні шлюбу, то відповідно, відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбних відносин, що є неприпустимим.

Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Відповідач надала суду заяву про відновлення їй дошлюбного прізвища, тому суд вважає за необхідне відновити їй дошлюбне прізвище « ОСОБА_3 ».

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Згідно ч. 1 ст. 142 ЦПК України у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при подачі позову.

У зв`язку з визнанням відповідачем позову до початку розгляду справи по суті, підлягає поверненню позивачу з державного бюджету 420 грн. 40 коп. судового збору, сплаченого нею при зверненні до суду виходячи з розміру, встановленого підпунктом 3 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України Про судовий збір згідно квитанції №N1ECI4079M від 15.10.2019 (а.с. 2) та квитанції №0.0..1 від 22.10.2019 (а.с. 27), а інша частина судового збору в тому ж самому розмірі, у зв`язку з задоволенням позову, покладається на відповідача.

На підставі поданих по справі доказів, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, оскільки обставини, якими обґрунтовуються вимоги позивача мали місце і підтверджуються письмовими матеріалами справи, які не викликають сумніву, вони являються достовірними та вичерпними.

Підстави для допущення до негайного виконання судового рішення та для скасування заходів забезпечення позову відсутні.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 4, 5, 12, 13, 76-89, 141, 223, 247, 258, 259, 263-265 ЦПК України, суд

ухвалив:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити повністю.

Розірвати шлюб між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який зареєстрований 21 січня 2018 року в Межирічківській сільській раді Голованівського району Кіровоградської області, актовий запис №1.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 понесені останньою судові витрати зі сплати судового збору в сумі 420 (чотириста двадцять) грн. 40 коп.

Повернути ОСОБА_1 50 відсотків судового збору, сплаченого при подачі позову до суду в сумі 420 (чотириста двадцять) грн. 40 коп. з рахунку UA0011111, отримувач коштів УК у Голованівському районі, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), МФО 899998, код за , код класифікації доходів 22030101.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 відновити дошлюбне прізвище « ОСОБА_3 ».

Шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 вважати припиненим у день набрання чинності цим рішенням.

Копію рішення про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Місце проживання позивача ОСОБА_1 : АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 .

Місце проживання відповідача ОСОБА_2 : АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_3 .

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку шляхом подачі протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду апеляційної скарги. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Голованівський районний суд Кіровоградської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Гарбуз О. С.