Справа № 296/1479/20
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"24" лютого 2020 р. м. Житомир

Суддя Корольовського районного суду м. Житомира Адамович О.Й. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Житомирської державної нотаріальної контори Житомирської області про скасування арешту,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася до суду з позовом до Житомирської державної нотаріальної контори Житомирської області, в якому просить скасувати арешт накладений на квартиру, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

В той же час, позивачем подано клопотання, в якому остання просить, в зв`язку з скрутним матеріальним становищем звільнити від сплати судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 Цивільного процесуального кодексу України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно ч. 3 ст. 136 Цивільного процесуального кодексу України, з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

В постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №5 від 03.06.2016 року визначено, що якщо заявлена вимога лише про зняття арешту з майна, то сплачується судовий збір як за заяву немайнового характеру.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до п.п 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду: позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою справляється судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік», установлено у 2020 році прожитковий мінімум працездатних осіб: з 1 січня 2020 року - 2102 гривні.

Таким чином, при звернені позивача до суду з даним позовом, останній необхідно було сплатити судовий збір в сумі 840,80 грн., за вимогу немайнового характеру (про зняття арешту з майна).

Згідно ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, підставою для відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судових витрат, пов`язаних із розглядом справи, чи зменшення їх розміру являється майновий стан позивача, який позбавляє його можливості здійснити оплату судового збору у визначеному Законом розмірі при зверненні з позовом до суду, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік, або позивач належить до категорії осіб вказаних в п.2 ч.1 ст.8 Закону України «Про судовий збір», або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Крім того, за змістом вказаної норми, відстрочення, звільнення від сплати судового збору на певний строк або звільнення від сплати такого, а також його зменшення є правом суду, а не обов`язком.

При цьому, п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», роз`яснено, що відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» та ст. 82 ЦПК України (в ред. 2005 року) єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи. Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК (в ред. 2005 року) повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

З наведено вбачається, що особа, яка заявляє відповідне клопотання повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі або надати докази, що вона відноситься до певної категорії осіб, визначених ч.1 ст. 8 ЗУ «Про судовий збір».

На підтвердження незадовільного майнового стану можуть бути надані, наприклад, довідка про доходи за попередній календарний рік, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї.

Разом з тим, позивачем на підтвердження свого скрутного матеріального становища надано лише наказ Житомирського місцевого центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги для надання безоплатної вторинної правової допомоги №226 від 13.02.2020 року, відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків, згідно якої інформація про доходи за період з 2 кварталу 2019 року по 3 квартал 2019 року відсутні (тобто не вказано про доходи за перший та четвертий квартал 2019 року), а також індивідуальні відомості про застраховану особу ( ОСОБА_1 ) за 1998, 1999, 2004, 2005, 2006, 2007, 2008, 2009, 2010 роки, які є неналежної якості (нечитаємі), а тому суд не може однозначно визначити майновий стан особи за попередній календарний рік з метою встановлення підстав для звільнення від сплати судового збору.

Крім того, враховуючи наведені норми ст. 8 Закону України «Про судових збір», позивач не надала доказів, що вона відноситься до тієї категорії осіб, за клопотанням яких суд може звільнити від сплати судового збору.

За таких обставин, суд приходить до висновку, про необхідність залишення позовної заяви без руху та надати строк позивачу для усунення зазначених в ухвалі недоліків, оскільки позовна заява не відповідає вимогам процесуального закону.

Для усунення виявлених недоліків позовної заяви позивачу слід надати докази в підтвердження існування підстав для звільнення від сплати судового збору, які вказані в ст. 8 Закону України «Про судових збір» (відомості про дохід позивача за увесь попередній 2019 календарний рік) або сплатити судовий збір відповідно до вищенаведених ставок судового збору, встановлених Законом України «Про судовий збір»

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 136, 177, 185, 187, 260 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Житомирської державної нотаріальної контори Житомирської області про скасування арешту залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків - десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На виконання ухвали суду позивач має право подати відповідні докази через канцелярію суду або направити їх засобами поштового зв`язку протягом визначеного строку.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала, що постановлена судом поза межами судового засідання набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала про залишення позову без руху не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду. Окремо від рішення суду може бути оскаржена в апеляційному порядку ухвала щодо визначення розміру судових витрат.

Суддя О. Й. Адамович