Номер провадження 2-с/754/10/20
У Х В А Л А

28 лютого 2020 року м.Київ

Суддя Деснянського районного суду м.Києва Скрипка О.І., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу Деснянського районного суду м.Києва від 22.11.2019 року, виданого за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Комфорт-Майстер» за вимогою про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги з ОСОБА_1 ,-

В С Т А Н О В И В :

27.02.2020 року до суду надійшла заява ОСОБА_1 про скасування судового наказу у справі № 754/16648/19, в якій вона просить суд скасувати судовий наказ виданий Деснянським районним судом м.Києва за заявою ТОВ «Комфорт-Майстер» за вимогою про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги з ОСОБА_1 .

В обґрунтування заяви зазначає, що з вказаним судовим наказом вона не згодна, оскільки розмір заборгованості, заявлений стягувачем, є необґрунтованим та не підтверджений доказами, а нарахування здійснювалось за завищеними тарифами, з приводу чого вона неодноразово зверталась до різних інстанцій.

Відповідно до частини другої статті 170 ЦПК України, боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Крім того, відповідно до п.3 ч.5 ст.170 ЦПК України, до заяви про скасування судового наказу додаються, зокрема, клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч. 1ст.127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Згідно ч.2 ст.171 ЦПК України, заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 170 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.

При цьому, ЦПК України не пов`язує право суду відновити пропущений строк з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку. Таким чином, у кожному випадку, суд з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінює доводи, що наведені на обґрунтування клопотання про його відновлення, та робить висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку.

Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає дотримання принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного й обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише за умови особливих непереборних обставин.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Боржник ОСОБА_1 у поданому клопотанні про поновлення строку просить поновити пропущений строк. В обґрунтування поважності причин пропуску зазначає, що судовий наказ було випадково отримано її чоловіком 16.12.2019 року, що підтверджується відстеженням поштового відправлення. На момент видачі судового наказу та його направлення вона перебувала на лікуванні, знаходилась у стаціонарі та декілька місяців потребувала післяопераційної реабілітації. В зв`язку з цим боржник вважає, що встановлений законом процесуальний строк пропущено з поважних причин.

Зазначені боржником обставини та надані на їх підтвердження докази підстав для поновлення пропущеного строку не дають, виходячи з наступного.

Так, заявником надано довідку ТОВ «Медіком» від 30.11.2019 року, відповідно до якої боржник 30.10.2019 року перебувала на амбулаторному прийомі у ТОВ «Медіком» та їй показано оперативне втручання, договір № 09 від 19.11.2019 року з ТОВ «Медіком» про надання медичних послуг, картку госпіталізації від 19.11.2019 року у стаціонарне відділення ТОВ «Фірма Медіком».

Проте, відсутні будь-які належні та допустимі докази того, по який термін боржник перебувала на стаціонарному лікуванні у ТОВ «Медіком», чи проводились будь-які операційні втручання, чи потребувала заявник післяопераційної реабілітації та її тривалість. Тобто, відсутні докази того, що стан її здоров`я та потреба у лікуванні об`єктивно перешкоджали їй у встановлений законом строк звернутись до суду з заявою про скасування судового наказу.

Таким чином, суд не вбачає підстав для поновлення строку для подання заяви про скасування судового наказу, оскільки боржником не наведено ґрунтовних поважних причин пропуску строку, в зв`язку з чим відмовляє в задоволенні клопотання та повертає заяву про скасування судового наказу.

Керуючись ст.ст.170, 171 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до суду із заявою про скасування судового наказу - відмовити.

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу Деснянського районного суду м.Києва від 22.11.2019 року, виданого за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Комфорт-Майстер» за вимогою про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги з ОСОБА_1 - повернути заявнику.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її отримання шляхом подання апеляційної скарги.

У відповідності до п.п. 15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХІІІ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, зокрема, до Деснянського районного суду м. Києва.

Суддя: