справа №619/4714/19
провадження №2/619/302/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 лютого 2020 року Дергачівський районний суд

Харківської області

у складі : головуючого - судді -Жорняк О.М.

за участю секретаря судового засідання -Коротченко А.А.,

розглянувши в підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Дергачі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до Дергачівського районного суду Харківської області з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності, в порядку спадкування за законом.

В обґрунтування позову позивач ОСОБА_1 посилається на те, що житловий будинок «А-1» з надвірними будівлями, що розташований за адресою АДРЕСА_1 , згідно договору дарування від 24.05.1988 року, посвідчений державним нотаріусом Дергачівської державної нотаріальної контори Задоріною Тамарою Василівною належить в цілому її батькові, ОСОБА_4 .

Житловий будинок «Б-1»„ що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , згідно рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 30.08.2007 року, належить: в 83/400 частин ОСОБА_2 ; в 83/400 частин ОСОБА_5 ; в 83/400 частин ОСОБА_3 .

ОСОБА_4 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 .

Ще за життя її батько ОСОБА_4 не оформив на своє ім`я свідоцтво про право власності на свою частку домоволодіння «Б-1».

Свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 підтверджується факт, що ОСОБА_4 є її батьком, про що в книзі записів актів громадського стану зроблено відповідний запис №118, зареєстрований Дергачівським РАГС від 08.08.1994 року.

Звернувшись до нотаріальної контори в 6-ти місячний строк для отримання спадщини після смерті батька, вона отримала відмову, так як ним не було оформлено право власності на майно, в результаті він немає оригіналу свідоцтва про право власності на його частку.

У зв`язку з чим просить суд визнати за нею ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , право власності в порядку спадкування за законом на:

-житловий будинок «А-1» з надвірними будівлями, що розташований за адресою АДРЕСА_1 в цілому, після смерті батька - ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

- на 83/400 частини житлового будинку «Б-1», що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , після смерті батька - ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 09 грудня 2019 року позовна заява була залишена без руху, позивачу було надано строк для усунення недоліків.

28 січня 2020 року ухвалою суду було відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання на 08 годину 30 хвилин 27 лютого 2020 року.

Позивач ОСОБА_1 в підготовче судове засідання не з`явилася, в поданій до суду заяві позов підтримала повністю, просила позов задовольнити. Розгляд справи просила проводити без фіксації технічними засобами та в її відсутність, що суд вважає за можливе.

Відповідач у справі ОСОБА_2 в підготовче судове засідання не з`явився, в поданій до суду заяві позовні вимоги ОСОБА_1 визнав повністю, не заперечував проти їх задоволення. Розгляд справи просив проводити за його відсутності.

Відповідач ОСОБА_3 в підготовче судове засідання не з`явилася, в поданій до суду заяві позовні вимоги визнала повністю, не заперечувала проти їх задоволення. Розгляд справи по суті просила проводити в її відсутність, без фіксації судового засідання технічними засобами, що суд вважає за можливе.

Згідно ч.3 ст.200 ЦПК України: За результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Відповідно до ч.4 ст.200 ЦПК України : Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу.

Суд, вважає можливим справу розглянути за відсутності сторін по справі.

Вивчивши матеріали справи суд приходить висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, з`ясувавши обставини на які посилалися сторони, як на підставу своїх вимог та заперечень, оцінивши ці докази в сукупності, суд приходить до наступного.

Згідно зі ст.ст. 12, 13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих сторонами доказів.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених ст. 82 цього Кодексу, тобто тягар доказування лежить на сторонах цивільно-правового спору.

У відповідності до ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі.

Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Як вбачається з матеріалів справижитловий будинок «А-1» з надвірними будівлями, що розташований за адресою АДРЕСА_1 , на підставі договору дарування від 24.05.1988 року, посвідченого державним нотаріусом Дергачівської державної нотаріальної контори Задоріною Тамарою Василівною належить в цілому батькові позивача, ОСОБА_4 .

Житловий будинок «Б-1»„ що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , згідно рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 30.08.2007 року, належить: в частині 83/400 ОСОБА_2 ; в частині 83/400 ОСОБА_5 ; в частині 83/400 ОСОБА_3 , що підтверджується витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно: витяг № 16259532, витяг №16259314, витяг №16259450 від 12.10.2007.

Згідно висновку ФОП «Пушко Руслана ОСОБА_6 » сертифікат суб`єкта оціночної діяльності № 408/17 від 05 травня 2017 року, ринкова вартість майна - домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , станом на 07.10.2019 становить -221 228,00 гривень, з яких: вартість житлового будинку «А-1», загальною площею 47,8 кв.м. - 70 924,00 гривень; вартість житлового будинку «Б-1», загальною площею 101,3 кв.м. - 150 305,00 гривень.

ОСОБА_4 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Дергачівському та Золочівському районах Головного територіального управління юстиції у Харківській області, за актовим записом № 57.

Ще за життя ОСОБА_4 не оформив на своє ім`я свідоцтво про право власності на свою частку домоволодіння «Б-1» за адресою: АДРЕСА_1 .

Свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 підтверджується факт, що ОСОБА_4 є батьком позивача ОСОБА_1 , про що в книзі записів актів громадського стану зроблено відповідний запис №118, зареєстрований Дергачівським РАГС від 08.08.1994 року.

Спадщину після смерті ОСОБА_4 прийняла його донька позивач по справі ОСОБА_1 , шляхом спільного проживання разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини та шляхом вступу в фактичне управління та володіння спадковим майном.

Приватний нотаріус Дергачівського районного нотаріального округу Харківської області Коробець О.М. надала постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, щодо видачі свідоцтва про право на спадщину, після померлого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який на день смерті був зареєстрований за адресо: АДРЕСА_1 та помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , посилаючись на те, що 25 вересня 2019 року до неї звернулася ОСОБА_1 з проханням про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на частку домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , однак з наданих документів видно, що будинок літ. Б-1 будівництвом завершений, однак відомості про прийняття його в експлуатацію відсутні, ідеальні частки власників не перераховані, відповідно право власності на домоволодіння не було оформлено за померлим, державна реєстрація у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно відсутня, отже ОСОБА_4 не набув право власності на зазначене нерухоме майно.

Згідно « Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України» затвердженому Наказом Міністерства юстиції України 22.02.2012 № 296/5 та зареєстрованому в Міністерстві юстиції України 22 лютого 2012 року за № 282/20595, глава 10 п.4, п.п.4.15 : « Видача свідоцтва про право на спадщину на майно, право власності на яке підлягає державній реєстрації, проводиться нотаріусом після подання документів, що посвідчують право власності спадкодавця на таке майно».

Відповідно до п.113 Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України від 07.07.1994 року, свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям, що прийняли спадщину (тим, які постійно проживали разом зі спадкодавцем, чи подавали заяву нотаріусу про прийняття спадщини).

Також у своїй постанові нотаріус ОСОБА_7 зазначила, що згідно з матеріалами спадкової справи, спадкоємцями за законом є: донька померлого - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_8 та його батьки, відповідачі по справі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , які від своїх часток в спадковому майні відмовилися шляхом подачі заяви приватному нотаріусу Дергачівського районного нотаріального округу Харківської області Коробець О.М., протягом 6-ти місяців з дня смерті спадкодавця.

Отже, спадкоємцем 1-ї черги в порядку спадкування за законом, після смерті свого батька ОСОБА_4 є позивач по справі ОСОБА_1 .

Згідно Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 N 7 « Про судову практику у справах про спадкування»: Спадкові відносини регулюються Цивільним кодексом України, законами України від 2 вересня 1993 року N 3425-XII "Про нотаріат", від 23 червня 2005 року N 2709-IV "Про міжнародне приватне право", іншими законами, а також прийнятими відповідно до них підзаконними нормативно-правовими актами. Відносини спадкування регулюються правилами ЦК, якщо спадщина відкрилася не раніше 1 січня 2004 року. У разі відкриття спадщини до зазначеної дати застосовується чинне на той час законодавство, зокрема, відповідні правила Цивільного кодексу Української РСР (далі - ЦК УРСР), у тому числі щодо прийняття спадщини, кола спадкоємців за законом.

Згідно ст. 529 ЦК України 1963 року ( який діяв на той час), при спадкуванні за законом спадкоємцями першої черги в рівних частинах є діти, подружжя та батьки померлого.

Відповідно до ст. 548 ЦК України 1963 року, спадщина, яка була прийнята, визнається належною спадкоємцю з часу відкриття спадщини.

Згідно з вимогами ст. 549 ЦК України 1963 року, визнається, що спадкоємець прийняв спадщину, якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном.

Згідно ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців).

Згідно ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкоємцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом встановленого ст.1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Згідно ст.16 ЦК України : Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках. В даному випадку застосовується спосіб захисту-визнання права.

Таким чином , аналізуючи вищевказане , беручи до уваги надані суду докази , суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог ОСОБА_1 в повному обсязі.

На підставіст. ст. 16, 1216-1218, 1220-1223,1261,1268, 1270 ЦК України, керуючись ст.ст. 77-81, 89, 200, 258, 259, 263-265, 354 ЦПК України , суд, -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 задовольнити повністю.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_3 , право власності на:

-житловий будинок «А-1» з надвірними будівлями, що розташований за адресою АДРЕСА_1 в цілому, в порядку спадкування за законом, після смерті ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

-83/400 частини житлового будинку «Б-1», що розташований за адресою:

АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом, після смерті ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення може бути оскаржено безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів, з дня його проголошення.

Відповідно до п.п.15.5 п.15 Перехідних положень ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів до Харківського апеляційного суду через Дергачівський районний суд Харківської області.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне найменування (ім`я) сторін:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ідентифікаційний номер НОМЕР_3 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_1

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , ідентифікаційний номер НОМЕР_4 , який проживає за адресою: АДРЕСА_2 ,

Відповідач: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , ідентифікаційний номер НОМЕР_5 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_2 .

Повний текст рішення складено 27 лютого 2020 року.

Суддя О. М. Жорняк