У х в а л а

про залишення позовної заяви без руху

"30" листопада 2020 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Гаврилова О.В., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Приватне акціонерного товариства «Укргіпробум», третя особа - Приватне акціонерне товариство «Акціонерна компанія «Київводоканал», про зобов`язання вчинити певні дії,-

в с т а н о в и в :

Позивачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 звернулись до Дніпровського районного суду м.Києва з позовом до Приватне акціонерного товариства «Укргіпробум», третя особа - Приватне акціонерне товариство «Акціонерна компанія «Київводоканал», про зобов`язання вчинити певні дії.

Згідно заявлених вимог позивачі просять суд зобов`язати ПрАТ «Укргіпробум»: звернутись до ПрАТ «Акціонерна компанія «Київводоканал» щодо отримання технічних умов на організацію власного вузла обліку водопостачання та водовідведення за межами власності позивачів із повною незалежністю обліку споживання води в будинку по АДРЕСА_1 ; демонтувати та вилучити за власний рахунок з підвального приміщення нежитлової будови літери «Б» будинку АДРЕСА_2 власні лічильники (засоби обліку) теплової енергії та холодної води не пізніше спливу тридцяти робочих днів з дати набуття чинності рішенням суду про задоволення даного позову; за умови продовження експлуатації насосного вузла холодного водопостачання для потреб споживачів у будинку по

АДРЕСА_1 - укласти із позивачами або їх уповноваженою особою відповідний договір щодо користування власністю позивачів.

Вказану позовну заяву було передано в провадження судді Гаврилової О.В. у відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

Статтею 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

У відповідності до частин 1, 2 ст.2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним уст. 175 ЦПК України, а також вимогам ст. 177 цього Кодексу.

Вивчивши матеріали поданої позовної заяви, вважаю, що вона не відповідає вимогам цивільного процесуального законодавства України, з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 175 ЦПК України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Згідно ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява, серед іншого, повинна містити: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

В роз`ясненнях, викладених у Постанові Пленуму Верховного Суду України №2 від 12.06.2009 р. «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» зазначено, що суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Зміст позовних вимог - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду. Під підставами позову, як вказує Верховний суд України, слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги. Виклад обставин та підстав також необхідний для визначення тотожності позову, захисту відповідача від позову, зміни позову позивачем і, найголовніше, - для визначення предмета доказування по даній справі.

Зміст позовних вимог - це певна форма захисту, яку позивач просить від суду.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підстави позову становлять обставини (фактична підстава), якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу, і норми права (юридична підстава), які у своїй сукупності дають право особі звернутися до суду з позовними вимогами до відповідача.

Проте, як убачається зі змісту позовної заяви, вона взагалі не містить правового обґрунтування. Отже позивачам слід визначитись з нормами права (юридичними підставами), на підставі яких заявлені визначені позивачами вимоги позовної заяви.

Крім того, відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно ч. 8 ст. 43 ЦПК України, якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Частиною 5 статті 95 ЦПК України передбачено, що учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Проте, жоден із долучених до позовної заяви документів не містить підписів позивачів із зазначенням дати, - на підтвердження відповідності копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у позивачів.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єктів та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору, регулюються положеннями Закону України «Про судовий збір».

Платником судового збору виступає особа (фізична або юридична), яка звертається до суду (ст.2 Закону України «Про судовий збір»).

Пільги щодо сплати судового збору, визначені у статті 5 Закону України «Про судовий збір».

Положеннями пунктів 2 ч.1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та складає 840,80 грн.

До матеріалів позовної заяви додано квитанцію про сплату судового збору позивачем ОСОБА_1 в сумі 840,80 грн.

Однак прохальна частина позовної заяви фактично містить три самостійні вимоги немайнового характеру: вимогу про зобов`язання відповідача звернутись до ПрАТ «Акціонерна компанія «Київводоканал»; вимогу про зобов`язання відповідача демонтувати та вилучити лічильники; вимогу про зобов`язання відповідача укласти договір.

Зі змісту вимог ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» вбачається, що у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Згідно ч. 7 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом. У разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру.

Враховуючи вищевикладене, судовий збір, який підлягає доплаті кожним з позивачів за вимогами немайнового характеру.

Отже, на виконання ухвали суду, кожен позивач має надати суду оригінал платіжного документа, про доплату судового збору, а саме позивач ОСОБА_1 в розмірі 1 681,60 грн (840,80 грн*3-840,80), позивач ОСОБА_2 в розмірі 2 522,40 грн (840,80 грн*3).

При зверненні з позовом до Дніпровського районного суду міста Києва судовий збір сплачується за наступними реквізитами: рахунок №UA0026005, код банку отримувача №899998, отримувач УК у Дніпровському районі м. Києва, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38012871.

Відповідно до ч.1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, позовна заява підлягає залишенню без руху, позивачу необхідно в десятиденний строк з дня отримання копії ухвали усунути зазначені в ній недоліки. Для усунення недоліків позовної заяви позивач має подати до суду позовну заяву в новій редакції, з урахуванням наведених в даній ухвалі недоліків щодо її змісту, зазначивши в позові норми права (юридичні підстави), на підставі яких заявлені позовні вимоги, а також надати копії долучених до позовної заяви документів, оригінали яких знаходять у позивачів, посвідчені належним чином із проставленням дати. Долучити оригінали платіжних документів про доплату судового збору ОСОБА_1 в розмірі 1 681,60 грн, ОСОБА_2 в розмірі 2 522,40 грн.

До виправленої позовної заяви необхідно додати її копії для вручення учасникам справи.

На підставі викладеного та керуючись статтями 2, 4, 175, 177, 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя,

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Приватне акціонерного товариства «Укргіпробум», третя особа - Приватне акціонерне товариство «Акціонерна компанія «Київводоканал», про зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху та запропонувати позивачу в десятиденний строк з дня отримання копії ухвали усунути вищезазначені недоліки.

У випадку неусунення недоліків, заява вважається неподаною і повертається заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

С у д д я