Номер провадження № 2/932/3618/20 Єдиний унікальний номер судової справи № 932/421/19
У Х В А Л А

22 вересня 2020 року м. Дніпро

Суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська Яковлев Д. О., перевіривши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Управління служба у справах дітей Шевченківської районної у м. Дніпрі ради про розірвання шлюбу, стягнення аліментів та визначення місця проживання дитини, -

В С Т А Н О В И В:

16 січня 2019 року суддею Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська Женеску Е. В. було відкрито провадження у цієї справі.

20 лютого 2020 року, у зв`язку з відстороненням судді ОСОБА_3 від здійснення правосуддя ухвалою судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська Литвиненка І. Ю. цивільну справу в частині вимоги про стягнення аліментів було прийнято до провадження, а в частині вимог позивача про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дитини, - залишено без розгляду.

Постановою Дніпровського апеляційного суду від 14 липня 2020 року ухвалу судді суду першої інстанції від 20 липня 2020 року, в частині залишення без розгляду вимог позивача про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дитини було скасовано. У своєму рішенні, суд апеляційної інстанції виходив з того, що чинним ЦПК України визначено перелік підстав, за яких суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, на що суд першої інстанції належної уваги не звернув, не перевірив належним чином наявність підстав для залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_1 в частині позовних вимог про розірвання шлюбу та про визначення проживання дитини.

Після проведення повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, відповідно до розпорядження керівника апарату суду № 339 від 21 вересня 2020 року, 22 вересня 2020 року головуючим суддею для розгляду цієї справі визначений суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська Яковлев Д. О.

Вирішуючи питання про прийняття до провадження цивільної справи виходжу з наступного.

Згідно ч. 1 ст. 3 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу та Закону України «Про міжнародне приватне право», законів України, що визначають особливості розгляду окремих категорій справ, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Відповідно до ст. 497 ЦПК України, підсудність судам України цивільних справ з іноземним елементом визначається цим Кодексом, законом або міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України.

З матеріалів позовної заяви вбачається, що позивачка звернулася до суду із позовом до відповідача, який є громадянином Японії із вимогами про розірвання шлюбу який укладено на території Японії, визначення місця проживання дитини та стягнення аліментів на утримання спільної дитини. Її дитина народилася на території Японії. Позивачка є громадянкою України та разом із дитиною наразі мешкає в Україні.

Оскільки відповідач є громадянином іншої держави, процесуальні питання пов`язані з вирішення даного спору регулюються Законом України «Про міжнародне приватне право».

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 16 Закону України «Про міжнародне приватне право», особистим законом фізичної особи вважається право держави, громадянином якої вона є. Під час відкриття провадження у справі з іноземним елементом обов`язком суду є з`ясування дотримання позивачкою вимог цього Закону.

Згідно ст. 63 Законом України «Про міжнародне приватне право» припинення шлюбу та правові наслідки припинення шлюбу визначаються правом, яке діє на цей час щодо правових наслідків шлюбу.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 60 Закону України «Про міжнародне приватне право», правові наслідки шлюбу визначаються спільним особистим законом подружжя, а за його відсутності - правом держави, у якій подружжя мало останнє спільне місце проживання, за умови, що хоча б один з подружжя все ще має місце проживання у цій державі, а за відсутності такого - правом, з яким обидва з подружжя мають найбільш тісний зв`язок іншим чином.

Подружжя, яке не має спільного особистого закону, може обрати право, що буде застосовуватися до правових наслідків шлюбу, якщо подружжя не має спільного місця проживання або якщо особистий закон жодного з них не збігається з правом держави їхнього спільного місця проживання.

Вибір права згідно з частиною другою цієї статті обмежений лише правом особистого закону одного з подружжя без застосування частини другої статті 16 цього Закону. Угода про вибір права припиняється, якщо особистий закон подружжя стає спільним.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 76 Закону України «Про міжнародне приватне право», суди можуть приймати до свого провадження і розглядати будь-які справи з іноземним елементом у випадку, якщо у справі про сплату аліментів або про встановлення батьківства позивач має місце проживання в Україні.

Отже, із норм Закону України «Про міжнародне приватне право» випливає те, що в судовій установі на території України можуть розглядатися вимоги позивачки у справі з іноземним елементом, яка мешкає в Україні, щодо сплати аліментів. Розгляд вимог позивачки за її місцем проживання в Україні про розірвання шлюбу, який укладено уповноваженими органами іншої держави, та про визначення місця проживання дитини, яка мешкає із нею в Україні, не передбачено. Так, останнім спільним місцем проживання подружжя є ОСОБА_4 , і відповідач продовжує мешкати в Японії, а тому спільним особистим законом подружжя є право ОСОБА_4 . Крім того, народження дитини, місце проживання якої прохає визначити позивачка, відбулося у Японії, через що, в силу вимог п. 7 ч. 1 ст. 76 Закону України «Про міжнародне приватне право», вказана вимога також не може бути предметом розгляду в суді на території України.

Вищевикладене свідчить про те, що вимоги по розірвання шлюбу та визначення місця проживання дитини повинні бути пред`явлені до компетентного суду Японії і розгляду українським судом не підлягають.

Відповідно до ч. 1ст. 255 Цивільного процесуального кодексу Українисуд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Відповідно до ч. 1ст. 256 ЦПК України, якщо провадження закривається з підстав, визначених п. 1 ч. 1 ст. 255 цього Кодексу, суд повинен повідомити заявникові, до юрисдикції якого суду віднесено розгляд таких справ.

Враховуючи, що вимоги щодо розірвання шлюбу та визначення місця проживання дитини не підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства України, а тому в цій частині провадження у справі слід закрити та роз`яснити позивачу, що такими вимогами їй слід вернутися до компетентного органу Японії.

В частині позовних вимог щодо стягнення аліментів на утримання дитини справа підлягає прийняттю до провадження та розгляду в порядку загального позовного провадження з призначенням підготовчого судового засідання та викликом учасників справи у судове засідання.

Частиною 2 ст. 496 ЦПК України визначено, що іноземні особи мають процесуальні права та обов`язки нарівні з фізичними і юридичними особами України, крім випадків, передбачених Конституцією та законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Відповідно до ст.498 ЦПК України у разі якщо в процесі розгляду справи суду необхідно вручити документи, отримати докази, провести окремі процесуальні дії на території іншої держави, суд України може звернутися з відповідним судовим дорученням до іноземного суду або іншого компетентного органу іноземної держави (далі - іноземний суд) у порядку, встановленому цим Кодексом або міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України. Доручення суду України надсилається у порядку, встановленому цим Кодексом або міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, а якщо міжнародний договір не укладено - Міністерству юстиції України, яке надсилає доручення Міністерству закордонних справ України для передачі дипломатичними каналами.

У зв`язку із заміною головуючого судді у справі, керуючись ст.ст. 19, 178, 179, 180, 187, 193, 213, 260, 261, 496, 498 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа управління-служба у справах дітей Шевченківської районної у м. Дніпрі ради, в частині вимог про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дитини, закрити.

Роз`яснити позивачу можливість звернення до суду з позовом щодо розірвання шлюбу та визначення місця проживання дитини до компетентного органу Японії.

Прийняти до свого провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа управління-служба у справах дітей Шевченківської районної у м. Дніпрі ради, про стягнення аліментів, розпочати її судовий розгляд спочатку у порядку загального позовного провадження з викликом учасників справи у підготовче судове засідання, яке призначити на 10 год. 00 хв. 02 березня 2021 року у приміщенні Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська за адресою: м. Дніпро, пр. Дм. Яворницького, буд. 57, каб. 306.

Не пізніше п`ятиденного строку відповідач має право подати заяву із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, у разі неподання у встановлений судом строк яких, відповідач має право ініціювати перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження лише у випадку, якщо доведе, що пропустив строк з поважних причин.

Установити відповідачеві п`ятнадцятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідач має право надати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 193 ЦПК України у строк для подання відзиву відповідач має право пред`явити зустрічний позов.

Роз`яснити відповідачеві, що у разі неотримання ним копії позовної заяви з доданими до неї матеріалами, він має право ознайомитися з матеріалами справи в суді.

Установити позивачеві п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка повинна відповідати вимогам ст. 179 ЦПК України, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи, а докази такого направлення надані суду разом із відповіддю на відзив.

Установити відповідачеві п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке повинно відповідати вимогам ст. 180 ЦПК України, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи, а докази такого направлення надані суду разом із запереченням.

Доручити Міністерству юстиції України забезпечити вручення повістки у судове засідання та ухвали суду відповідачеві ОСОБА_2 .шляхом направлення доручення безпосередньо уповноваженому (центральному) органу запитуваної сторони або до Міністерства закордонних справ України для передачі дипломатичними каналами.

Ухвала може бути оскаржена в частині закриття провадження у справі до Дніпровського апеляційного суду шляхом подання через Бабушкінський районний суд м.Дніпропетровська апеляційної скарги протягом 15 днів, починаючи з наступного за днем вручення її копії. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Повна ухвала суду складена 22 вересня 2020 року.

Суддя Д.О. Яковлев