18 лютого 2020 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді - Таран Н.Г.
секретаря - Раєвського П.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про стягнення неустойки за прострочення сплати аліментів,
Пзивач в судове засідання не з`явилася, надавши заяву, відповідно до якої остання просить розглядати справу без її участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, не заперечує щодо заочного розгляду справи.
Відповідач, який повідомлений про дату, час і місце судового засідання належним чином, в судове засідання не з`явився, відзив на позов не подав та про поважність причин неявки суду не повідомив.
02.09.2019 року ухвалою судді Деснянського районного суду м. Києва Таран Н.Г. відкрито провадження у вказаній справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.
Ухвалою суду від 10.12.2019 року, яка занесена до протоколу судового засідання закрито підготовче провадження у справі та призначено її до розгляду по суті в судовому засіданні.
Розгляд заяви про розгляд справи без участі позивача та розгляд справи в порядку заочного розгляду здійснювалися за відсутності учасників справи без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, що відповідає вимогам ч. 2 ст. 247 ЦПК України.
У відповідності до ст. 280 ЦПК України, за відсутності заперечень з боку позивача проти такого вирішення справи, суд вважає можливим розглянути справу на підставі наявних в ній даних та доказів в порядку заочного розгляду.
З матеріалів справи убачається, що постановою державного виконавця відділу державної виконавчої служби Деснянського РУЮ у м. Києві відкрито виконавче провадження (ВП №17949468) з виконання виконавчого листа №2-3950, виданого 03.06.2005 року Деснянським районним судом м. Києва про стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 аліментів.
Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
Сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства (частина дев`ята статті 7 СК України).
Відповідно до частини другої статті 141 СК України розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини.
Обсяг відповідальності батьків не залежить від проживання їх разом чи окремо від дитини, і цей факт не звільняє від обов`язку забезпечувати такі умови життя дитини, які є достатніми для фізичного, інтелектуального, морального, культурного, соціального та духовного розвитку.
Згідно із частиною четвертою статті 155 СК України ухилення батьків від виконання батьківських обов`язків є підставою для покладення на них відповідальності, встановленої законом.
Згідно зі статтею 180 СК України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.
За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька і (або) у твердій грошовій сумі (частина третя статті 182 СК України).
Згідно з частиною першою статті 196 СК України у разі виникненні заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості. Розмір неустойки може бути зменшений судом з урахуванням матеріального та сімейного стану платника аліментів.
Отже, відповідач зобов`язаний сплачувати аліменти, що свідчить про наявність презумпції вини платника аліментів у виникненні заборгованості з їх сплати та є підставою для застосування до відповідача відповідальності, передбаченої частиною першою статті 196 СК України.
Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти.
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 03.04.2019 року у справі 333/6020/16 відступила від висновків Верховного Суду України щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених у раніше прийнятих постановах від 02.11.2016 року у справі № 6-1554цс16, від 16.03.2016 року у справі № 6-2589цс15, від 0.022016 року у справі № 6-1477цс15, від 16.03.2016 року у справі № 6-300цс16 і дійшла висновку, що пеня за заборгованість зі сплати аліментів нараховується на весь розмір несплачених у відповідному місяці аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення. Розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити та один відсоток.
Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
При вирішення вказаного спору суд виходить із встановлених обставин справи та враховує правововий висновок Великої Палати Верховного Суду.
Обчислюючи розмір неустойки, суд виходить із розміру заборгованості, який був визначений державним виконавцем у розрахунку від 01.07.2019 року і який не спростований відповідачем.
Згідно із вказаним правовим висновком Великої Палати Верховного Суду розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити на 1 відсоток.
Тобто формула така: заборгованість за місяць х кількість днів заборгованості х 1 %.
За цим правилом обраховується пеня за кожним простроченим місячним платежем.
Загальний розмір пені становить суму розмірів пені, обрахованої за кожним місячним (періодичним) платежем.
Відповідно до наданого позивачем розрахунку заборгованості зі сплати аліментів розмір пені за період з квітня 2005 року по вересень 2019 року повинен складати:
3000,00 грн. (заборгованість зі сплати аліментів) х 1% х 4626 (кількість днів прострочення) = 138 780,00 грн. (розмір пені).
3000 грн. (заборгованість зі сплати аліментів) х1% х 4261 (кількість днів прострочення) =127 830 грн. (розмір пені).
3000,00 грн. (заборгованість зі сплати аліментів) х 1% х 3895 (кількість днів прострочення) = 116 760,00 грн. (розмір пені).
3000,00 грн. (заборгованість зі сплати аліментів) х 1% х 3530 (кількість днів прострочення) =105 900,00 грн. (розмір пені).
3000,00 грн. (заборгованість зі сплати аліментів) х 1% х 3165 (кількість днів прострочення) = 94 950,00 грн. (розмір пені).
3000,00 грн. (заборгованість зі сплати аліментів) х 1% х 2800 (кількість днів прострочення) = 84 000,00 грн. (розмір пені).
3000,00 грн. (заборгованість зі сплати аліментів) х 1% х 608 (кількість днів прострочення) = 10,00 грн. (розмір пені).
3000 грн. (заборгованість зі сплати аліментів) х 1% х 243 (кількість днів прострочення) =7290,00 грн. (розмір пені).
250,00 грн. (заборгованість зі сплати аліментів) х 1% х 212 (кількість днів прострочення) = 530,00 грн. (розмір пені).
250,00 грн.(заборгованість зі сплати аліментів) х 1% х 184 (кількість днів прострочення) = 460 грн. (розмір пені).
250,00 грн. (заборгованість зі сплати аліментів) х 1% х 153 (кількість днів прострочення) = 382,5 грн. (розмір пені).
250,00 грн. (заборгованість зі сплати аліментів) х 1% х 122 (кількість днів прострочення) = 305,00 грн. (розмір пені).
250,00 грн. (заборгованість зі сплати аліментів) х 1% х 92 (кількість днів прострочення) = 230,00 грн. (розмір пені).
250,00 грн. (заборгованість зі сплати аліментів) х 1% х 61 (кількість днів прострочення) = 152,5 грн. (розмір пені).
250,00 грн. (заборгованість зі сплати аліментів) х 1% х 31 (кількість днів рострочення) = 77,5 грн. (розмір пені).
Вказаний розрахунок заборгованості неустойки в процесі розгляду справи жодним чином не спростований відповідачем, а отже береться судом до уваги.
Статтею 141 ЦПК України встановлено, що стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.
Оскільки позивачка була звільнена від сплати судового збору під час подання позову, у відповідності до вимог ст.141 ЦПК України він стягується з відповідача на користь держави.
На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 20, 180, 195, 196 СК України, ст.ст. 12, 13, 17, 19, 76-81, 83, 89, 141, 235, 258-259, 263-265, 352, 354-355 ЦПК України, суд, -
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про стягнення неустойки за прострочення сплати аліментів - задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 на користь держави судовий збір в сумі 768,40 грн.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивач має право оскаржити заочне рішення шляхом подачі апеляційної скарги.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до безпосередньо до Київського апеляційного суду.
Суддя: Н.Г. Таран