Справа № 177/517/20
Провадження № 2/177/493/20
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

09 листопада 2020 року

Криворізький районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Суботіної С. А.

за участі: секретаря Ференц Я. З.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в м. Кривому Розі матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулася до суду з указаною позовною заявою 06.05.2020 та просила суд визнати за нею в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , право власності на житловий будинок з господарчими будівлями АДРЕСА_1 , загальною площею 89,7 кв.м, житловою площею 39,6 кв.м, у тому числі: «А-1» житловий будинок, «Б» літня кухня, «В», «Г», «Д» сараї, «Е» гараж, «Ж» вбиральня, «З» сарай, № 1 забор, №2-3 ворота, І водоколонка, ІІ басейн.

В обґрунтування позову вказувала, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла її бабуся - ОСОБА_4 , якій за життя належав вище вказаний житловий будинок та земельна частка (пай) у землях КСП «Зарічний», розміром 4,28 умовних кадастрових гектарів. Все своє майно вона за життя заповіла в рівних частках своїм дітям ОСОБА_5 , який доводився дядьком позивачу, та ОСОБА_3 - матері позивача, кожен з яких за життя прийняв вказану спадщину, але свідоцтво про право на спадщину не отримали.

ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 та спадщину після його смерті прийняла рідна сестра ОСОБА_3 , яка на момент відкриття спадщини проживала зі спадкодавцем, однак свідоцтво про право на спадщину не отримала. Інші спадкоємці після його смерті відсутні.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача ОСОБА_3 . Будучи єдиною спадкоємицею після смерті матері, позивач звернулася до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, але отримала відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину, через відсутність підтвердження факту родинних зв`язків між померлими ОСОБА_3 та ОСОБА_5 , а також через відсутність правовстановлюючих документів на спадкове майно.

Після встановлення нею в судовому порядку факту родинних відносин між матір`ю та дядьком ОСОБА_5 , 13.03.2020 позивач отримала свідоцтво про право на спадщину на земельний пай, однак отримати свідоцтво про право на спадщину на вказаний житловий будинок вона не має можливості, оскільки відсутні правовстановлюючі документи на будинок на ім`я спадкодавця ОСОБА_3 .

Враховуючи обставини, які склалися, вона позбавлена можливості реалізувати право на спадкове майно в позасудовому порядку, тому звернулася з указаним позовом до суду.

Позивач ОСОБА_1 до суду не з`явилася. Від її представника ОСОБА_6 надійшла заява про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 надав до суду заяву, в якій просив справу розглянути за його відсутності, повідомив, що позовні вимоги визнає, проти їх задоволення не заперечує (а.с. 57).

Через неявку в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Розглянувши докази подані позивачем в обґрунтування позовних вимог, встановивши правовідносини, які виникли між сторонами та яка правова норма підлягає застосуванню до них, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 3 ст. 13 ЦПК України, учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно зі ст. 49 ЦПК України, сторони користуються рівними процесуальними правами. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 ЦПК України, відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.

Статтею 206 ЦПК України, позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що вимоги позовної заяви підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про її смерть (а.с.4).

ОСОБА_4 доводилася матір`ю ОСОБА_3 , ОСОБА_2 та ОСОБА_5 , що підтверджується копіями свідоцтв про народження дітей та рішенням Криворізького районного суду Дніпропетровської області від 09.12.2019 у справі № 177/1696/19, яким встановлено факт родинних відносин між ОСОБА_3 та ОСОБА_5 , як рідними братом та сестрою (а.с.7-8, 10-11).

За життя ОСОБА_4 склала заповіт, яким все своє майно заповіла в рівних частках ОСОБА_3 та ОСОБА_5 (а.с.9).

При цьому, за життя ОСОБА_4 була власником будинку АДРЕСА_1 , що підтверджується копією реєстраційного посвідчення, яке містить відмітку Криворізького БТІ про реєстрацію права (а.с.14), копією технічного паспорта на житловий будинок, згідно з яким, до складу домоволодіння входили: житловий будинок «А-1» загальною площею 89,7 кв.м., житловою площею 39,6 кв.м., літня кухня «Б», сараї «В», «Г», «Д» сараї, «Е» гараж, «Ж» уборна, «З» сарай, забор «№ 1», «№ 2-3» ворота, «І» водоколонка, «ІІ» басейн (а.с.15-17).

Після смерті матері, ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_5 прийняла спадщину, оскільки фактично вступили в управління та володіння спадковим майном, продовживши проживати у спірному будинку, що підтверджується матеріалами спадкової справи до майна померлої ОСОБА_4 (а.с.95-11).

Вказане узгоджується з положеннями ст. 548-549 ЦК УРСР та п.5 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України.

Також, відповідно до матеріалів вказаної спадкової справи свідоцтва про право на спадщину як за законом, так і заповітом не видавалися, отже, ОСОБА_3 та ОСОБА_5 прийняту спадщину після смерті матері, ОСОБА_4 в силу ст. 549 ЦК України 1963 року, однак належним чином її не оформили. У той же час, відповідно до ст. 548 ЦК України 1963 року, прийняття спадщини визнається належною спадкоємцеві з моменту відкриття спадщини.

ІНФОРМАЦІЯ_3 помер ОСОБА_5 (а.с.5). На день відкриття спадщини з ним проживали сестра ОСОБА_3 та племінниця ОСОБА_1 , що підтверджується довідкою виконавчого комітету Лозуватської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області, наявною в матеріалах спадкової справи ОСОБА_3 (а.с.71).

Отже, ОСОБА_3 є такою, що прийняла спадщину після смерті брата, ОСОБА_5 , в силу ст. 1268 ЦК України, оскільки постійно проживала разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини. У той же час, свідоцтва про право на спадщину за законом чи за заповітом після смерті ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 , не видавалися, що підтверджується матеріалами спадкової справи до майна останнього (а.с.88-91).

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 (а.с. 6), яка доводилася матір`ю позивачу ОСОБА_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження позивача (а.с.8).

Позивач звернулася до нотаріуса за заявою про прийняття спадщини після смерті матері, ОСОБА_3 , однак отримала постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, в тому числі, у зв`язку з відсутністю документів, що посвідчують право власності спадкодавця ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , на вказаний будинок та земельний пай (а.с.18).

Як засвідчують матеріали спадкової справи щодо майна померлої ОСОБА_3 , 13.03.2020 позивач отримала свідоцтво про право на спадщину після смерті матері ОСОБА_3 на земельну частку (пай) (а.с.12-13), однак свідоцтво про право на спадщину на вказаний будинок не має можливості отримати через відсутність правовстановлюючих документів на нього.

Як слідує з довідки КП ДОР «Криворізьке БТІ» від 13.02.2019, відповідно до архівної довідки станом на 31.12.2012 право власності на житловий будинок з господарчими побудовами за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстровано на праві приватної власності в КП ДОР «Криворізьке БТІ» в реєстровій книзі № 3-203-790 на ім`я ОСОБА_4 , на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 29.10.1985, видане Криворізькою державною нотаріальною конторою, зареєстроване в реєстрі за № 2128 (а.с.72).

На запит нотаріуса Шостої криворізької ДНК від 15.04.2019 щодо надання дубліката, Криворізька філія державного нотаріального архіву в Дніпропетровській області повідомила про відсутність у архіві запитуваного документа (а.с.75)

У той же час, як слідує зі спадкових справ до майна ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_3 прийнявши спадщину, свідоцтва про право на спадщину у встановленому законом порядку не отримувала.

При цьому, суд враховує, що в силу ч. 5 ст. 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини, вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1216-1218 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Статтею 1223 ЦК України визначено, що у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265цього Кодексу.

Згідно зі ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (ч. 1 ст. 1268 ЦК України).

За ч. 1 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України).

Як слідує з матеріалів справи, позивач ОСОБА_1 є спадкоємцем першої черги за законом після смерті матері ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

У визначений ч. 1 ст. 1270 ЦК України строк, ОСОБА_1 звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.

Іншим спадкоємцем, а саме, спадкоємцем другої черги за законом до майна померлої ОСОБА_3 , є її рідний брат, ОСОБА_2 . Разом з тим, останній не заперечував про визнання права власності за ОСОБА_1 на домоволодіння в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 .

Через відсутність правовстановлюючих документів на вищевказаний спадковий будинок, позивачу відмовлено у визнанні за нею права власності на нього.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних справ, свобод чи законних інтересів.

З врахуванням вище викладеного, суд приходить до висновку, що за життя ОСОБА_3 , померлій ІНФОРМАЦІЯ_1 , у силу положень ч. ч. 1-3, 5 ст. 1268 ЦК України, належало право власності на житловий будинок з господарчими будівлями АДРЕСА_1 , позивач є єдиною спадкоємицею першої черги спадкування за законом, яка має право на вказане спадкове майно, однак, позасудові способи реалізації права на спадкування вичерпано, тому суд вважає за необхідне визнати за позивачем право власності на вище вказане домоволодіння, у порядку спадкування за законом після смерті матері, ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Керуючись ст. ст. 4-5, 13, 76, ч.3 ст. 200, ч.4 ст. 206, 258-265, 315-319 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , уродженка с. Лозуватка Криворізького району Дніпропетровської області, зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до ОСОБА_2 (зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_3 ) про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , уродженка с. Лозуватка Криворізького району Дніпропетровської області, зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ), у порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , право власності на житловий будинок з господарчими будівлями, загальною площею 89,7 кв.м, житловою площею 39,6 кв.м, що складається з житлового будинку «А-1», літньої кухні «Б», сараїв «В», «Г», «Д», «З», гаража «Е», вбиральня «Ж», забору № 1, воріт №2-3, водоколонки І, басейну ІІ, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , який належав ОСОБА_4 , померлій ІНФОРМАЦІЯ_2 , на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 29.10.1985, виданого Криворізькою державною нотаріальною конторою, зареєстрованого в реєстрі за № 2128 та на підставі рішення Криворізького районного суду Дніпропетровської області від 09.12.2019 у справі № 177/1696/19, яке набрало законної сили 09.01.2020, спадкоємцями якого за заповітом, посвідченим секретарем виконавчого комітету Лозуватської сільської Ради народних депутатів Криворізького району Дніпропетровської області Сушко Т.Г. 01.10.1998 за реєстровим № 130 були ОСОБА_3 , померла ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_5 , померлий ІНФОРМАЦІЯ_3 , спадкоємицею якого в свою чергу була його сестра ОСОБА_3 , яка прийняла спадщину, але не оформила своїх спадкових прав.

Рішення може бути оскаржено до Дніпровського апеляційного суду через Криворізький районний суд Дніпропетровської області протягом тридцяти днів з дня його складення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом тридцяти днів з дня вручення повного рішення суду.

Суддя: