02.03.2020
Справа №642/1001/20
Провадження № 2/642/656/20
У Х В А Л А

про залишення позову без руху

02 березня 2020 року м. Харків

Суддя Ленінського районного суду м. Харкова Бородіна О.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до начальника КЗОЗ ХОБСМЕ Кравченка Юрія Миколайовича та судово-медичного експерта КЗОЗ ХОБСМЕ ОСОБА_2 , Комунального закладу охорони Здоров`я Харківське обласне бюро судово-медичної експертизи про стягнення морально шкоди у розмірі 100 000 грн., -

в с т а н о в и в:

Позивачка звернулась до суду з позовом про відшкодування моральної шкоди в розмірі 100000 грн.

Подана позовна заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Згідно статті 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи. 3. Позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Позовна заява цим вимогам не відповідає.

Позовна заява має свою структуру. Вона містить відповідні частини: вступна, описова, мотивувальна і прохальна.

Так, відповідно до вступної частини позовної заяви, ОСОБА_1 зазначає відповідачів відповідно до переліку - начальник КЗОЗ ХОБСМЕ Кравченко ОСОБА_3 , судово-медичний експерт КЗОЗ ХОБСМЕ ОСОБА_2 , Комунальний заклад охорони здоров`я Харківське обласне бюро судово-медичної експертизи.

При цьому чітко не зазначено, до кого пред`явлено позов - до фізичних осіб чи до юридичної особи - ХОБСМЕ. Зазначено лише відомості та місцезнаходження юридичної особи.

Крім того, у прохальній частині повинні бути зазначені безпосередньо позовні вимоги.

Однак позовна заява взагалі не містить прохальної частини.

Лише у мотивувальній частині позову ОСОБА_1 зазначає, що їй завдано моральну шкоду заподіяну діяльністю ОСОБА_4 та ОСОБА_5 по відношенню до неї у розмірі 100000 грн., розподілити цю суму між відповідачами у рівних частинах, тобто по 50 000 грн. відшкодування моральної шкоди кожному з відповідачів, що буде способом захисту її прав, як потерпілої.

Визначення змісту позовних вимог є правом саме позивача, тому позивачу необхідно чітко визначити зміст позовних вимог у прохальній частині.

При цьому необхідно визначити чітко склад осіб відповідачів. Оскільки, як було зазначено у вступній частині позову не чітко визначено склад осіб відповідачів.

Суд також звертає увагу позивача, що Цивільний кодекс України передбачає можливість стягнення коштів як в солідарному порядку так і у відповідних частках.

Позивач повинен вказати та обґрунтувати у якому саме порядку він просить стягнути кошти з відповідачів (солідарному чи в частках).

Копія позовної заяви направляється відповідачам, кожен з яких має право знати обсяг заявлених до нього вимог, зокрема, і розмір суми, яку просить стягнути з нього позивач, та обґрунтування конкретних вимог до нього.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року, «Жоффр де ля Прадель проти Франції» від 16.12.1992 року. Відтак, в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

При цьому, позивачем не зазначено розрахунку суми стягнення моральної шкоди у жодному із заявлених розмірів.

Як зазначає Пленум Верховного Суду України у постанові № 2 від 12 червня 2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Постановою ПленумуВерховного СудуУкраїни №4від 31березня 1995року «Просудову практикув справахпро відшкодуванняморальної (немайнової)шкоди» роз`яснено, що під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно моральна шкода може полягати у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв`язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків (п.3).

При цьому, пунктом вказаної 4 Постанови визначено, що у позовній заяві про відшкодування моральної (немайнової) шкоди має бути зазначено, у чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами це підтверджується, окрім вказівки на те, у чому полягає ця шкода та якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві.

У разі недотримання позивачем зазначених вимог суд вправі залишити позовну заяву без руху.

Позовна заява має містити відомості про розмір сум, щодо яких заявлено вимоги, з відповідними розрахунками і обґрунтуванням та докази, що підтверджують позов, отже до заяви повинні бути додані необхідні документи, наприклад докази причино-наслідкового зв`язку між завданою шкодою позивачу та діями, бездіяльністю або рішеннями відповідачів.

Отже, відповідно до положень ч.6 ст.175ЦПК України для правильного вирішення спору слід запропонувати позивачу надати до суду нову редакцію позовної заяви (відповідно до кількості учасників справи), в якій зазначити: чітко склад осіб відповідачів, чіткі підстави, за якими позивач звертається з вимогою про відшкодування моральної шкоди, завданої відповідачами з обґрунтуванням заявлених вимог відповідно до законодавства; з яких міркувань позивач виходив, чітко викласти позовні вимоги щодо кожного з відповідачів.

Крім того, у відповідності до ч.5 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, обєкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України «Про судовий збір».

При цьому позовна вимога про відшкодування моральної шкоди є майновою вимогою, оскільки позивач її визначила у грошовому вимірі.

Позивачем надано квитанцію про сплату судового збору у розмірі 841 грн.

При цьому згідно ч.1 ст. 4 вказаного Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановлюється Законом України «Про державний бюджет» на відповідний календарний рік та станом на 01 січня 2020 року згідно Закону України «Про державний бюджет на 2020 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб складає 2102 грн. 00 коп.

Таким чином, позивач повинен сплатити витрати по сплаті судового збору відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України та Закону України «Про судовий збір» з урахуванням визначеної ним ціни позову, у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Оскільки позивачем зазначено ціну позову 100 000 грн., вона повинна була сплатити судовий збір у розмірі 1 відсотку ціни позову, а саме 1000 грн.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини її основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

На підставі вищевикладеного, позивачу необхідно усунути вищевказані недоліки.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачці строк для усунення зазначених недоліків протягом п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст.175, 177, 185 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ :

Позовну заяву ОСОБА_1 до начальника КЗОЗ ХОБСМЕ Кравченка Юрія Миколайовича та судово-медичного експерта КЗОЗ ХОБСМЕ Літкевич ОСОБА_6 , Комунального закладу охорони Здоров`я Харківське обласне бюро судово-медичної експертизи про стягнення морально шкоди у розмірі 100 000 грн. - залишити без руху, надати позивачці строк протягом 5-ти днів з дня отримання копії ухвали для усунення вказаних недоліків.

Роз`яснити позивачці, що у разі невиконання ухвали суду позовна заява буде вважитись неподаною та повертається, що не перешкоджає її повторному зверненню до суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О. В. Бородіна