Справа № 661/3896/20
Провадження № 2/661/1012/20
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 листопада 2020 року

Новокаховський міський суд Херсонської області в складі:

судді Матвєєвої Н.В.

за участю секретаря судового засідання Дубовка Г.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Нова Каховка Херсонської області в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Новокаховської міської ради Херсонської області про визнання права власності за спадкове майно та встановлення факту належності правовстановлюючого документу,

В С Т А Н О В И В :

Позивачка звернулася до суду з позовом, вказавши, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 . Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина на майно померлого, а саме на частину квартири спільного заселення АДРЕСА_1 . Спадкоємцем майна за заповітом є ОСОБА_3 . З метою прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 позивачка у визначений законодавством строк звернулася до приватного нотаріуса з відповідною заявою. Нотаріусом заведено спадкову справу № 70/2016. Однак, відповідно до постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії №01-31/17 від 19.02.2018 року приватний нотаріус Новокаховського міського нотаріального округу Іваніщенко С.І. відмовила ОСОБА_1 в оформленні спадкових прав на майно, а саме на частину квартири спільного заселення АДРЕСА_2 , що залишилася після смерті ОСОБА_2 . Постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 19.02.2018 року мотивована тим, що між правовстановлюючими документами на квартиру, що були надані позивачкою, за інформацією, що міститься у Витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно Каховського державного бюро технічної інвентаризації № 10578522 від 07.05.2006 року та Державному реєстрі прав власності на нерухоме майно є розбіжності у частці, яка належала померлому ОСОБА_2 на квартиру, яку спадкує ОСОБА_1 . Так, у свідоцтві про право власності у рівних долях ОСОБА_2 та ОСОБА_4 належать кімнати №5 №6 у квартирі спільного заселення АДРЕСА_2 . Право власності на кімнати АДРЕСА_3 та АДРЕСА_4 у трикімнатній квартирі спільного заселення зареєстровано по 1/2 за кожним співвласником, що підтверджується витягом з Каховського БТІ про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 07.05.2006 року № 10578222. Однак згідно інформації з Єдиного державного реєстру права власності на нерухоме майно, реєстраційний номер 14684347 та Витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно Каховського БТІ № 10578522 від 07.05.2006 року за ОСОБА_2 зареєстровано 72/200 частини квартири трикімнатної спільного заселення. Набути право власності в порядку спадкування за заповітом на 72/200 частини після смерті ОСОБА_2 позивачка немає можливості у зв`язку із розбіжностями в правовстановлюючих документах. Оскільки нотаріус відмовив у оформленні спадкових прав на частину квартири, тому ОСОБА_1 змушена звертатися до суду. У відповідності до нотаріального договору купівлі-продажу від 26.12.2018 року позивачка є власником 28/100 часток квартири спільного заселення АДРЕСА_5 . Реєстрація права власності на 28/100 часток квартири у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно підтверджується Витягом , індексний номер 151129645 від 26.12.2018 року. З метою визначення часток у спільній частковій власності ОСОБА_1 звернулася до інженера по інвентаризації нерухомого майна. Відповідно до Розрахунку щодо визначення часток у спільній частковій власності об`єкту нерухомого майна квартири від 19.11.2019 року № 1164, виконаного ФОП ОСОБА_5 -інженером з інвентаризації нерухомого майна, квартира АДРЕСА_5 має три житлові кімнати № 4-площею 12,00 кв.м., №5 площею 18,2 кв.м., № 6 -площею 12,2 кв.м. та допоміжні приміщення (коридор, кухня, ванна) площею 17,4 кв.м. Загальна площа квартири 59,8 кв.м. Частки на квартиру визначені наступним чином : 28/100 частини квартири належить ОСОБА_1 , 72/200 частини належить ОСОБА_4 , 72/200 частини належить ОСОБА_2 . Спору щодо часток квартири між співвласниками ОСОБА_4 та позивачкою не існує, оскільки ОСОБА_4 померла, а єдиним спадкоємцем підля неї є також позивачка. Також підставою для відмови у вчиненні нотаріальної дії стали розбіжності у одній літері прізвища спадкодавця, а саме : у свідоцтві про право власності від 10.04.2006 року та свідоцтві про смерть значиться прізвище ОСОБА_6 , а у Реєстрі речових прав на нерухоме майно та Витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно Каховського державного бюро технічної інвентаризації № 10578522 від 07.05.2006 року- ОСОБА_6 . Помилка у літері прізвища спадкодавця у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, також є перешкодою в оформленні документів щодо прийняття спадщини та видачі свідоцтва про право на спадщину.

Просила суд встановити факт належності на праві приватної спільної сумісної власності Витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно Каховського державного бюро технічної інвентаризації №10578522 від 07.05.2006 року, реєстраційний номер об`єкту : 10578522 ОСОБА_2 . Визнати за ОСОБА_1 в порядку спадкування за заповітом право власності на 72/200 частки трикімнатної квартири спільного заселення АДРЕСА_5 .

Під час судового розгляду позивачка зменшила позовні вимоги, просила визнати за нею ОСОБА_1 в порядку спадкування за заповітом право власності на 72/200 частки трикімнатної квартири спільного заселення АДРЕСА_5 .

Представник позивача надав заяву про розгляд справи в його відсутність та підтримання позовних вимог в частині , підтриманій позивачкою.

Представник відповідача в судове засідання не з`явилася, не заперечував проти задоволення позову, просив справу розглядати у його відсутність.

Відповідно до ст. 247 ч.2 ЦПК України у зв`язку з неявкою сторін фіксування технічними засобами судового процесу не здійснюється.

Суд дослідивши письмові докази по справі та оцінивши їх належність, допустимість, достовірність окремо, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про смерть, ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 . 19.02.2018 року ОСОБА_1 звернулася до приватного нотаріусу Новокаховського міського нотаріального округу звернулася із заявою про видачу свідоцтва про право власності на спадкове майно за заповітом після смерті ОСОБА_2 . З витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі слідує, що спадкова справа після смерті ОСОБА_2 зведена 18.10.2016 року . З постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 19.02.2018 року слідує, що ОСОБА_1 відмовлено у оформленні спадкових прав на майно, а саме на частину квартири спільного заселення АДРЕСА_6 , що залишилася після смерті ОСОБА_2 у зв`язку із неможливістю встановити склад спадкового майна, розбіжністю в правовстановлюючих документах. З договору купівлі-продажу від 26.12.2018 року слідує, що ОСОБА_1 придбала у ОСОБА_7 28/100 часток квартири трикімнатної спільного заселення, розташованої за адресою : АДРЕСА_7 загальною площею 59,8 кв.м., житловою площею 42,4 кв.м.

З витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 26.12.2018 року слідує, що за ОСОБА_1 зареєстроване право власності на 28/100 часток квартири АДРЕСА_5 , 28/100 часток квартири складаються з кімнати № 4 житловою площею 12,0 кв.м., загальною площею 1й6,9 кв.м. Із свідоцтва про право власності від 10.04.2006 року слідує, що ОСОБА_4 та ОСОБА_2 на праві спільної часткової власності в рівних частках належить кімната № 5 житловою площею 18,2 кв.м., кімната № 6 житловою площею 12,2 кв.м. у квартирі спільного заселення приватизованої згідно із Законом України «Про приватизацію державного житлового фонду», загальна площа кімнат становить 42,9 кв.м. З витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 07.05.2006 року слідує, що ОСОБА_4 та ОСОБА_2 належить по 1/2 частині кімнат АДРЕСА_3 та АДРЕСА_8 . З розрахунку щодо визначення часток у спільній частковій власності об`єкту нерухомого майна слідує, що ОСОБА_1 належить 28/100 частин квартири АДРЕСА_6 , ОСОБА_4 - 72/200 частин квартири, ОСОБА_2 - 72/200 частин квартири.

З інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно станом на 11.09.2020 року вбачається, що за ОСОБА_4 зареєстроване право власності на 72/200 частини квартири АДРЕСА_5 . Згідно свідоцтва про смерть, ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

19.06.2019 року після смерті ОСОБА_4 заведено спадкову справу приватним нотаріусом Андреєвою О.С. Згідно заповіту від 27.12.2014 року ОСОБА_4 заповіла своє майно , а саме всю належну їй на праві власності квартиру АДРЕСА_5 ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Зі спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 слідує, що із заявою про прийняття спадщини звернулася ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . 18.10.2016 року ОСОБА_4 відмовилася від права на обов`язкову частку у спадщині після смерті сина - ОСОБА_2 на користь спадкоємця за заповітом - ОСОБА_1 , вказана відмова прийнята та посвідчена приватним нотаріусом Новокаховського міського нотаріального округу Іваніщенко С.І.

Відповідно до заповіту від 28.12.2014 року , що міститься в матеріалах спадкової справи, ОСОБА_2 залишив розпорядження на випадок своєї смерті: всю належну йому на праві приватної власності частину квартири АДРЕСА_5 заповів ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Відповідно до ст. 1216-1218, 1296 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину.

Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Відповідно до ст.1241, 1273, 1275 ЦК України, малолітні, неповнолітні, повнолітні непрацездатні діти спадкодавця, непрацездатна вдова (вдівець) та непрацездатні батьки спадкують, незалежно від змісту заповіту, половину частки, яка належала б кожному з них у разі спадкування за законом (обов`язкова частка).

Розмір обов`язкової частки у спадщині може бути зменшений судом з урахуванням відносин між цими спадкоємцями та спадкодавцем, а також інших обставин, які мають істотне значення.

До обов`язкової частки у спадщині зараховується вартість речей звичайної домашньої обстановки та вжитку, вартість заповідального відказу, встановленого на користь особи, яка має право на обов`язкову частку, а також вартість інших речей та майнових прав, які перейшли до неї як до спадкоємця.

Будь-які обмеження та обтяження, встановлені у заповіті для спадкоємця, який має право на обов`язкову частку у спадщині, дійсні лише щодо тієї частини спадщини, яка перевищує його Стаття

Спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу. Заява про відмову від прийняття спадщини подається нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Відмова від прийняття спадщини є безумовною і беззастережною.

Відмова від прийняття спадщини може бути відкликана протягом строку, встановленого для її прийняття.

Якщо від прийняття спадщини відмовився один із спадкоємців за заповітом, частка у спадщині, яку він мав право прийняти, переходить до інших спадкоємців за заповітом і розподіляється між ними порівну.

Відповідно до п.23 Пленуму ВСУ № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», при наявності умов для отримання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розгляду не підлягають. У випадку відмови нотаріуса у оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

З доказів наданих суду слідує, що позивачка є спадкоємицею за заповітом після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , якому за життя належала 1/2 частина кімнати № 5 та кімнати № 6 в квартирі АДРЕСА_5 . Після смерті ОСОБА_2 позивачка звернулася до нотаріусу за оформленням спадщини на підставі заповіту, проте їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом у зв`язку з розбіжністю в частках, визначених в правовстановлюючих документах співвласників квартири, що входить до складу спадкового майна та розбіжністю в написанні прізвища спадкодавця в правовстановлюючих документах.

Враховуючи неможливість прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 через нотаріальну контору, виходячи з довідки спеціаліста про розмір частки ОСОБА_2 , належної йому на праві приватної власності у трикімнатній квартирі спільного заселення АДРЕСА_5 - 72/200, враховуючи відмову ОСОБА_4 від права на обов`язкову частку в спадщині, яка залишилася після смерті ОСОБА_2 на користь спадкоємця за заповітом ОСОБА_1 , суд вважає, що є підстави для визнання за позивачкою права власності в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 на 72/200 частини квартири АДРЕСА_5 . В іншій частині позов не розглядається у зв`язку із зменшенням позовних вимог позивачкою та її представником.

Керуючись ст. 1216-1218, 1241,1273,1275,1296 ЦК України, ст. 6-16, 141, 263-265 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до Новокаховської міської ради Херсонської області про визнання права власності за спадкове майно та встановлення факту належності правовстановлюючого документу, задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , в порядку спадкування за заповітом, після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , право власності на 72/200 частки трикімнатної квартири спільного заселення АДРЕСА_5 .

На рішення суду може бути подана апеляція до Херсонського апеляційного суду безпосередньо або через Новокаховський міський суд протягом 30 днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду складене 24.11.2020 року.

Суддя Н. В. Матвєєва