Справа № 263/5141/17
Провадження № 2-п/263/70/2020
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

27 лютого 2020 року м. Маріуполь

Суддя Жовтневого районного суду міста Маріуполя Донецької області Шевченко О.А., розглянувши заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Жовтневого районного суду м. Маріуполя Донецької області від 25.09.2017 року по цивільній справі за позовом Об`єднання співвласників житлового будинку «Орбита» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості ,-

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Маріуполя Донецької області від 15.01.2020 року заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Жовтневого районного суду м. Маріуполя Донецької області від 25.09.2017 року по цивільній справі за позовом Об`єднання співвласників житлового будинку «Орбита» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, залишено справу без руху.

В порушення вимог ст. 285 ЦПК України, у заяві ОСОБА_1 не зазначено жодної обставини, що свідчить про поважність причин неявки в судове засідання та (або) неповідомлення їх суду, а також причин неподання відзиву, і докази про це; посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача; клопотання про перегляд заочного рішення; перелік доданих до заяви матеріалів. До заяви про перегляд заочного рішення не додані її копії за кількістю учасників справи та копії всіх доданих до неї матеріалів. До заяви про перегляд заочного рішення також не додані докази, на які посилається заявник.

В порушення вимог ст.284 ЦПК України, заявником також пропущений строк подання заяви про перегляд заочного рішення.

Відповідно до ч. 9 ст. 10 ЦПК України якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Відповідно до ч. 8 ст. 285 ЦПК України, до неналежно оформленої заяви про перегляд заочного рішення застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до пп. 2 п. 4 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання до суду позовної заяви немайнового характеру заяви, яка подана фізичною особою справляється у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Стаття 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» встановлює прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 1 січня 2020 року - 2102 гривні.

Відповідно до пп. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання до суду позовної заяви майнового характеру заяви, яка подана фізичною особою справляється у розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Так, позивачем у заяві не наведено жодних підстав для звільнення його від сплати судового збору, або відстрочення сплати судового збору до ухвалення судом рішення, квитанція про сплату судового збору до позовної заяви не додано, тому слід дійти висновку що таке задоволенню не підлягає.

Відповідно до ч.4 ст. 95 ЦПК України копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому законодавством.

Відповідно до ч.5 ст.95 ЦПК України Учасник справи, який подає письмові докази в копіях(електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу, оригіналу який знаходиться у нього своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Аналогічні положення визначені Національним стандартом України "Вимоги до оформлювання документів" ДСТУ 4163-2003., що затверджений Наказом Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики від 07.04.2003 № 55.

Так, пункт 5.27 даного стандарту зазначає, що відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів "Згідно з оригіналом", назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії і проставляють нижче реквізиту.

Згідно зі ст. 10 Конституції України державною мовою в Україні є українська мова. Держава забезпечує всебічний розвиток і функціонування української мови в усіх сферах суспільного життя на всій території України. Застосування мов в Україні гарантується Конституцією України та визначається законом.

Як роз`яснив Конституційний Суд України у Рішенні від 14 грудня 1999 року № 10-рп/99 (справа №1-6/99) положення частини першої статті 10 Конституції України, за яким «державною мовою в Україні є українська мова», треба розуміти так, що українська мова як державна є обов`язковим засобом спілкування на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади та органами місцевого самоврядування (мова актів, роботи, діловодства, документації тощо), а також в інших публічних сферах суспільного життя, які визначаються законом (частина п`ята статті 10 Конституції України).

На порушення указаних вимог позивачем подано позовну заяву російською мовою.

Позов поданий громадянином України, доказів того, що позивач має необхідність забезпечення у процесі використання ними російської мови як рідної мови, або ж, що він не володіє або недостатньо володіє державною мовою, матеріали справи не містять, тому і відсутні підстави для прийняття судом позовної заяви викладеної іноземною мовою.

Враховуючи вищевикладене, суддя приходить до висновку, що недоліки зазначеної ухвали не усунуті.

Позовна заява вважається неподаною та підлягає поверненню. Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 185 ЦПК України, суддя -

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Жовтневого районного суду м. Маріуполя Донецької області від 25.09.2017 року по цивільній справі за позовом Об`єднання співвласників житлового будинку «Орбита» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - вважати неподаною та повернути.

Роз`яснити заявнику про його право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для повернення заяви.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку до Апеляційного суду Донецької області шляхом подачі апеляційної скарги в 15-денний строк з дня її проголошення, безпосередньо до Апеляційного суду Донецької області.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя : О.А. Шевченко