Справа № 306/231/20
Провадження № 2/306/239/20
У Х В А Л А

про відмову у відкритті провадження

25 лютого 2020 року м. Свалява

Свалявського районний суд Закарпатської області в складі судді Тхір О. А., ознайомившись з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «Маргіт», треті особи які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору Державна служба геології на надр України (Держгеонадра), Управління держпраці у Закарпатській області про припинення права користування надрами шляхом анулювання спеціального дозволу,-

В С Т А Н О В И Л А:

Позивач звернувся в суд із зазначеним позовом в порядку цивільного судочинства, в якому просить винести рішення, яким припинити право користування надрами Товариства з обмеженою відповідальністю «Маргіт» шляхом анулювання спеціального дозволу № 2651 від 01.03.2002 року з метою видобування мінеральних лікувально столових вод для промислового розливу та мінеральних лікувальних вод для внутрішнього застосування у лікувальних цілях з ділянки «Маргіт-1»(свердловина № НОМЕР_1 (д) та ділянки « Маргіт 2» (свердловина №9-р)Голубинського родовища).

Як вбачається з матеріалів позову, позивач звертається до суду з приводу видання, припинення, анулювання спеціальних дозволів на право користування надрами виникли щодо рішень, дій, бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які наділені відповідними повноваженнями щодо цього.

Відповідно до частин першої, третьої статті 19 ЦПК України, суди розглядають в порядку цивільного судочинства справи, що виникають із цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Згідно зі статтею 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень(нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового розгляду.

Відповідно до статті 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Державна служба геології та надр України є центральним органом виконавчої влади, який наділений функціями для забезпечення реалізації державної політики у сфері надрокористування та діє відповідно до Положення про Державну службу геології та надр України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.12.2015 р. № 1174. (далі-Положення).

Пунктом 4 зазначеного Положення визначено, що Державна служба геології та надр України відповідно до покладених на неї завдань, зокрема: видає в установленому порядку спеціальні дозволи на користування надрами (у тому числі на користування нафтогазоносними надрами); зупиняє та анулює в установленому порядку дію спеціальних дозволів на користування надрами (у тому числі на користування нафтогазоносними надрами), поновлює їх дію у разі зупинення.

В ч.10 ст.16 Кодексу про надра визначено, що переоформлення спеціальних дозволів на користування надрами, внесення до них змін, видача дублікатів, продовження терміну дії спеціальних дозволів на користування надрами, зупинення їх дії або анулювання, поновлення їх дії у разі зупинення здійснюються центральним органом виконавчої влади, що реалізує держану політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр у встановленому законом порядку.

Такий порядок затверджений Постановою КМУ №615 від 30.05.2011р. Цим Порядком №615 регулюються питання щодо переоформлення спеціальних дозволів, зупинення дії дозволу, поновлення їх дії.

Питання щодо анулювання документа дозвільного характеру регулюються ст.4-1 ЗУ «Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності» №2806-ІV від 6.02.2005р. (із змінами), в якій вказано, що дозвільний орган анулює документ дозвільного характеру з наступних підстав: - звернення суб`єкта господарювання із заявою про анулювання документа дозвільного характеру; - наявність в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань відомостей про припинення юридичної особи шляхом злиття, приєднання, поділу, перетворення та ліквідації, якщо інше не встановлено законом; - наявність в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань відомостей про припинення підприємницької діяльності фізичної особи - підприємця.

Частиною 7 ст. 4-1 Закону №2806 визначено, що дозвільний орган, що видав документ дозвільного характеру, може звернутися до адміністративного суду з позовом про застосування заходу реагування у виді анулювання документа дозвільного характеру за наявності хоча б однієї з таких підстав: 1) встановлення факту надання в заяві про видачу документа дозвільного характеру та документах, що додаються до неї, недостовірної інформації; 2) здійснення суб`єктом господарювання певних дій щодо провадження господарської діяльності або видів господарської діяльності, на які отримано документ дозвільного характеру, з порушенням вимог законодавства, щодо яких дозвільний орган видавав припис про їх усунення із наданням достатнього часу для їх усунення.

Така правова позиція висловлена Верховним Судом України у постанові від 278.10.2015 №826/8596/14 та інших справах цієї категорії (справи №№21-164а11,21-36а11,21-450а13).

Наказ Держгеонадр та розпорядження Ради міністрів Автономної Республіки Крим про зупинення, анулювання, відмову в наданні чи продовженні строку дії дозволу можуть бути оскаржені в установленому законодавством порядку.

Підстави припинення права користування надрами визначенні статтею 26 Кодексу про надра,

Право користування надрами припиняється органом, який надав надра в користування, а у випадках, передбачених пунктами 4, 5, 6 цієї статті, в разі незгоди користувачів - у судовому порядку. При цьому питання про припинення права користування земельною ділянкою вирішується у встановленому земельним законодавством порядку.

Аналіз наведеної норми права дає підстави вважати, що право користування надрами припиняється органом, який надав надра в користування, самостійно або в судовому порядку.

У разі відсутності спору відповідач має право у випадках, передбачених пунктами 1, 2, 3, 7 частини 1 статті 26 Кодексу України про надра, самостійно припиняти право користування надрами, а у випадках, передбачених пунктами 4, 5, 6 цієї статті, у разі незгоди користувачів, це право припиняється у судовому порядку.

Тобто, в судовому порядку право користування надрами припиняється лише у визначених законом випадках.

Таким чином, за наявності передбачених законом підстав право припинити користування надрами належить до компетенції органу, який надав надра у користування. Припинення права користування надрами та анулювання дозволу здійснюється шляхом прийняття Держгеонадра України відповідного наказу.

Суд може припинити право користування надрами лише у разі незгоди користувачів в указаних вище випадках. Таким чином, судовий порядок вирішення питання припинення права користування надрами передбачений у разі незгоди користувача з анулюванням спеціального дозволу на користування надрами, тобто у разі наявності спору з цього приводу.

Таким чином, з урахуванням заявлених вимог, вимоги позивача не підлягають розгляду за правилами цивільного судочинства, оскільки предметно заявлені ним вимоги не належать до юрисдикції суду.

Крім того, встановлено, що позивач не визначився із характером свого звернення до суду по суті. Так, звернувшись з вимогами до юридичної особи, анулювати спеціальний дозвіл, який видається спеціально уповноваженим Державою органом, він водночас зазначає, що саме він діє від імені народу України, якому належить право власності на надра. Конституцією України та Законодавством України визначено, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених Конституцією України (ч. 1 ст. 13 Конституції України). Однак, будь-яких доказів, що він уповноважений діяти від імені відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування до матеріалів позовної заяви не надає.

Таким чином позивач, якщо він не погоджується із діями (бездіяльністю) суб`єкта владних повноважень щодо видання, або анулювання, скасування спеціального дозволу на користування надрами, або якщо він діє від імені відповідного органу державної влади, який наділений спеціальними повноваженнями (в разі наявності спору та відсутності згоди користувача надр) він має право звернутись до суду за правилами КАС України.

Згідно п.1 ч.1 ст.186 ЦПК України, суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Таким чином, суд вважає, що у відкритті провадження по даній справі слід відмовити.

Крім того, суд роз`яснює позивачу право звернення до спеціально уповноваженого органу, який наділений повноваженнями щодо видачі (зупинення, анулювання) спеціальних дозволів на право користування надрами ,а в разі наявності спору до належного суду (залежно від предмету спору та суб`єктів спору) з відповідними позовними вимогами.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.5,6,10,186,260 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

У відкритті провадження за позовною заявою ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «Маргіт», треті особи які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору Державна служба геології на надр України (Держгеонадра), Управління держпраці у Закарпатській області про припинення права користування надрами шляхом анулювання спеціального дозволу - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення через Свалявський районний суд Закарпатської області в порядку, визначеному ст. 354- 356 ЦПК України.

Суддя Свалявського районного суд

Закарпатської області О.А.Тхір

25.02.2020