Ухвала

20 лютого 2020 року

м. Київ

справа № 638/13144/17

провадження № 61-2879ск20

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду Синельникова Є. В. (суддя-доповідач), Хопти С. Ф., Шиповича В. В.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 18 вересня 2019 року

та постанову Харківського апеляційного суду від 10 січня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до приватного підприємства

«Сотел Сервіс», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - товариство з обмеженою відповідальністю «Крок - ТТЦ», про захист прав споживача та відшкодування шкоди,

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2017 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом

до приватного підприємства «Сотел Сервіс» (далі - ПП «Сотел Сервіс»), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - товариство з обмеженою відповідальністю «Крок - ТТЦ», про захист прав споживача, відшкодування шкоди, завданої пошкодженням телефону,

у розмірі 8 999 грн.

В обґрунтування свого позову ОСОБА_1 зазначив, що 23 травня 2017 року придбав телефон моделі Sony Xperia XA1 Dual Black модель G3112, на який надано гарантію строком 1 рік з дати придбання виробу. Під час експлуатації телефону виявлено недолік, а саме жовті плями на дисплеї,

у зв`язку з чим 13 липня 2017 року він звернувся до сервісного центру

ПП «Сотел Сервіс» для гарантійного ремонту телефону, однак відповідачем доказів порушення позивачем правил користування телефоном не надано, запрошень щодо участі у перевірці якості товару не надходило. ОСОБА_1 вважає, що механічне ушкодження виникло не з його вини.

Рішенням Дзержинського районного суду м. Харкова від 18 вересня

2019 року, залишеним без змін постановою постанову Харківського апеляційного суду від 10 січня 2020 року, у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

10 лютого 2020 року до Верховного Суду ОСОБА_1 подав касаційну скаргу,

в якій він проситьскасувати рішення Дзержинського районного суду

м. Харкова від 18 вересня 2019 року та постанову Харківського апеляційного суду від 10 січня 2020 року і ухвалити нове рішення, яким задовольнити його позов у повному обсязі. Як підставу для скасування оскаржених судових рішень заявник зазначає неналежну оцінку судами доказів, наявних у матеріалах справи, порушення норм процесуального права.

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження

у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

08 лютого 2020 року набрав чинності Закон України від 15 січня 2020 року

№ 460-IХ «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ».

Частиною першою статті 394 ЦПК України (тут і далі у редакції, чинній на час подання касаційної скарги) передбачено те, що одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).

Вивчивши касаційну скаргу та додані до неї матеріали, Верховний Суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження, оскільки касаційна скарга подана на судові рішення у малозначній справі,

що не підлягають касаційному оскарженню.

Згідно зі статтею 129 Конституції України та статей 2, 17 ЦПК України однією з основних засад цивільного судочинства є забезпечення апеляційного перегляду справи та у визначених законом випадках -

на касаційне оскарження судового рішення.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права (стаття 17 Закону України «Про виконання рішень

та застосування практики Європейського суду з прав людини»), умови прийнятності касаційної скарги, відповідно до норм законодавства, можуть бути суворішими, ніж для звичайної заяви.

Зважаючи на особливий статус суду касаційної інстанції, процесуальні процедури у суді касаційної інстанції можуть бути більш формальними, враховуючи те, що провадження здійснюється судом після розгляду справи судом першої інстанції, а потім судом апеляційної інстанції.

Згідно з пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах

та у справах з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, зазначених

у цій же нормі ЦПК України.

Відповідно до пунктів 1, 5 частини шостої статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами визнаються справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а також справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких

не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму доходів громадян.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб вираховується станом

на 01 січня календарного року, в якому подається скарга (частина дев`ята статті 19 ЦПК України).

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 176 ЦПК України у позовах

про стягнення грошових коштів ціна позову визначається сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку.

ОСОБА_1 подано позов про захист прав споживачів, а ціна позову

у цій справі становить 8 999 грн, тобто суму, яка станом на 01 січня

2020 року не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2 102, 00 грн х 100 = 210 200, 00 грн).

Отже, справа, на судові рішення у якій подана касаційна скарга, відноситься до категорії малозначних.

Касаційна скарга не містить посилань на наявність обставин, які передбачені пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України. Верховним Судом досліджено та взято до уваги: ціну позову, предмет позову, а також значення справи для сторін і суспільства, та не встановлено випадків, передбачених пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України.

Відповідно до вимог пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

З урахуванням наведеного, оскільки ОСОБА_1 подав касаційну скаргу

на судові рішення у малозначній справі, що не підлягають касаційному оскарженню, у відкритті касаційного провадження у справі слід відмовити.

Керуючись статтею 129 Конституції України, частиною шостою, частиною дев`ятою статті 19, пунктом 2 частини третьої статті 389, частиною першою, пунктом 1 частини другої статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Дзержинського районного суду м. Харкова

від 18 вересня 2019 року та постанову Харківського апеляційного суду

від 10 січня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1

до приватного підприємства «Сотел Сервіс», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - товариство з обмеженою відповідальністю «Крок - ТТЦ», про захист прав споживача

та відшкодування шкоди - відмовити.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали надіслати особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала суду касаційної інстанції оскарженню не підлягає.

Судді: Є. В. Синельников

С. Ф. Хопта

В. В. Шипович