Справа № 307/436/20
П О С Т А Н О В А

Іменем України

16 листопада 2020 року м. Ужгород

Колегія суддів Судової палати у цивільних справах Закарпатського апеляційного суду в складі:

головуючого-судді: Собослой Г.Г.,

суддів: Мацунич М.В., Готра Т.Ю.,

з участю секретаря: Балаж Н.С..

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Тячівського районного суду від 19 травня 2020 року у справі № 307/436/20 (Головуючий: Ніточко В.В.), -

В С Т А Н О В И Л А :

У лютому 2020 року ОСОБА_1 звернулася в суд із позовом до Тячівської державної нотаріальної контори, третя особа на стороні відповідача: ОСОБА_2 про визнання права власності права власності на спадкове майно, мотивуючи тим, що позивач народилася у будинку АДРЕСА_1 . Батьки позивача збудували даний будинок, і вона разом з сестрою виросла у ньому.

Спірний будинок був зареєстрований на її матір ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , і будинок згідно заповіту успадкувала її сестра ОСОБА_4 ,

ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 і після смерті сестри, її чоловік спадщину не прийняв та на сьогоднішній день помер.

Позивач вступила в фактичне управління спадковим майном. У її сестри дітей не було, а тому вона є спадкоємицею другої черги, однак нотаріус відмовляється оформити спірний будинок на позивача.

Посилаючись на вказані обставини позивач просила визнати її власником житлового будинку з надвірними спорудами, що розташований в АДРЕСА_2 .

Рішенням Тячівського районного суду від 19 травня 2020 року у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовлено.

Не погоджуючись із даним рішенням суду ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій ставиться питання про скасування рішення суду, як таке, що постановлене з порушенням норм процесуального та матеріального права, оскільки підстав передбачених чинним законодавством для відмови у позові відсутні, так як суд не перевірив та не дав належної оцінки обставинам справи, що спірний будинок сформований як об`єкт нерухомості є технічний паспорт, виготовлений Тячівським БТІ на ім`я позивача і подати правовстановлюючі документи на будинок позивач не може, то відповідно і видати свідоцтво про право на спадщину нотаріус не може, а тому може вимагати визнання права власності в судовому порядку.

Заслухавши пояснення ОСОБА_1 яка підтримала доводи, викладені в апеляційній скарзі, перевіривши матеріали справи, судова колегія вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню із наступних підстав.

Встановлено, що на підставі Свідоцтва про право на спадщину за заповітом, після смерті ОСОБА_3 , ОСОБА_4 є власницею житлового будинку з надвірними спорудами, що розташовані в АДРЕСА_1 і дане будинковолодіння у цілому зареєстровано за ОСОБА_4 , що стверджується довідкою Тячівського РПТІ від 18 липня 2016 року № 07/140.

Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 01 липня 2016 року ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на житловий будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , належного ОСОБА_4 .. Причиною відмови стало те, що спадкодавець ОСОБА_4 залишила заповіт від 21 серпня 1995 року на користь ОСОБА_5 з яким перебувала у шлюбі з 02 серпня 1982 року.

Згідно заповіту від 22 квітня 2016 року, посвідченого Тячівською державною нотаріальною конторою, ОСОБА_5 заповів все своє майно ОСОБА_2 .

Постановою апеляційного суду Закарпатської області від 16 липня 2018 року встановлено, що після смерті ОСОБА_4 у порядку ч. 2 ст. 1268 ЦК України, спадщину прийняв її чоловік ОСОБА_5 , який у свою чергу згідно останнього заповіту від 22 квітня 2016 року заповів все своє майно ОСОБА_2 .

ОСОБА_1 , як сестра спадкодавця, у коло осіб, що мають право на обов`язкову частку не входить, і права на спадкування не набула.

Відповідно до ст. 16 ЦК України визнання права є одним із засобів захисту цивільних прав та інтересів, що підлягають захисту судом.

Згідно ст. 328 ЦК право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Відповідно до ст. 392 ЦК україни власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

За змістом ст. 392 ЦК України належним відповідачем є особа-учасник цивільних правовідносин, яка не визнає або оспорює право власності спадкоємця на спадкове майно, зокрема, житловий будинок, земельну ділянку.

За відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

У спорах про визнання права власності на спадкове майно в якості належного відповідача не може розглядатися нотаріус або орган державної реєстрації. Якщо зазначені особи та органи відмовляють у вчиненні покладених на них нотаріальних дій чи здійсненні державної реєстрації, така відмова може бути оскаржена в судовому порядку, за умови відсутності спору про право на спадщину.

При подачі позовної заяви позивач не визначив належний суб`єктний склад осіб у цивільно правових відносинах, які виникли, а тому суд першої інстанції обґрунтовано відмовив у задоволенні заявлених позовних вимогах.

Рішення суду є законним та обґрунтованим і підстав для його зміни чи скасування не має.

Доводи апеляційної скарги, судова колегія до уваги не приймає, так як вони не ґрунтуються на вимогах закону та фактичних обставинах справи і не спростовують висновки суду першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 374, 375, 381-384 ЦПК України, судова колегія,-

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Тячівського районного суду від 19 травня 2020 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 24 листопада 2020 року.

Головуючий: (підпис)

Судді: (підписи)

Згідно з оригіналом:

Суддя Закарпатського

апеляційного суду Г.Г. Собослой