Кегичівський районний суд Харківської області
Справа № 624/357/20
провадження №2/624/183/20
УХВАЛА

про надання додаткового строку

смт. Кегичівка 26 листопада 2020 року

Кегичівський районний суд Харківської області, суддя Куст Н.М.,

справа №624/357/20,

найменування (ім`я) сторін:

позивач: приватне акціонерне товариство «Насінневе»,

відповідач: ОСОБА_1 ,

третя особа: товариство з обмеженою відповідальністю «Слобожанське-Агро»,

вимоги позивача: зміна договору оренди, шляхом зміни сторони орендодавця,

ВСТАНОВИВ:

ПрАТ «Насінневе» в особі директора Сокол О.В. звернулось до Кегичівського районного суду Харківської області з позовом (зустрічною позовною заявою) до ОСОБА_1 , третя особа: ТОВ «Слобожанське-Агро» про зміну договору оренди землі від 27 червня 2008 року №371, укладеного між ОСОБА_2 та ВАТ «Насінневе», об`єктом оренди за яким є земельна ділянка площею 4,67 га, кадастровий номер :06:001:0176, шляхом зміни сторони Орендодавця ОСОБА_2 , його спадкоємцем та новим власником земельної ділянки, яка є об`єктом, - ОСОБА_1 .

З позовної заяви вбачається, що вона подана без додержання вимог, викладених у ст. 177 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом. Заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За таких обставин ухвалою Кегичівського районного суду Харківської області від 19 травня 2020 року позовну заяву залишено без руху, а позивачу надано строк для усунення недоліків. При цьому зазначено, що недоліки заяви мають бути усунені не пізніше 10 днів після завершення карантину. В іншому випадку позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвалою суду від 11 листопада 2020 року змінено строк для усунення недоліків вказаних в мотивувальній частині ухвали від 19 травня 2020 року десять днів з дня отримання позивачем ухвали.

25 листопада 2020 року на адресу суду надійшло клопотання від ПрАТ «Насінневе» в якому просить відстрочити сплату судового збору за подачу позовної заяви до ОСОБА_1 .

В обґрунтування даного клопотання зазначає, що ПрАТ «Насінневе» знаходиться у скрутному матеріальному становищі, відсутній постійний дохід підприємства. Також наразі щодо ПрАТ «Насінневе» відкрито виконавчі провадження зі стягнення заборгованості на користь різних контрагентів і як наслідок накладено арешт на все майно товариства. А тому весь отримуваний прибуток іде на погашення вказаних боргів. Окрім того, арешт накладено на банківські рахунки, внаслідок чого не має змоги самостійно розпорядитися власними коштами, які знаходяться на цих рахунках.

Суддя, вивчивши зміст заяви з клопотанням заявника про звільнення від сплати судового збору, приходить до наступного.

Згідно з частиною першою статті 136 ЦПК України, суд враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити та розстрочити судові витрати, зменшити їх розмір на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі або звільнити від сплати судового збору.

Відповідно до вимог статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справах за таких умов: якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці, батьки які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитинну віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Крім того, суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї ж статті.

Згідно п.29 Постанови ПВССУ №10 від 17 жовтня 2014 року, відповідно до статті 8 Закону №3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з положеннями статті 12 ЦПК України, повинна навести доводи і надати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

При цьому, суд звертає увагу, що статтею 129 Конституції України, як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, тому самі лише обставини, пов`язані з фінансуванням позивача, та відсутність у нього коштів для сплати судового збору не можуть вважатися безумовною підставою для звільнення від такої сплати або її відстрочення.

Системний аналіз положень статті 136 ЦПК України та статті 8 Закону України «Про судовий збір» свідчить, що законодавець в останньому визначив вичерпний перелік категорій осіб та спорів, в яких може ставиться питання про відстрочення, зменшення або звільнення від сплати судового збору.

При цьому, Закон України «Про судовий збір» є спеціальним законом, який визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору, а отже його норми є спеціальними відносно інших процесуальних норм.

Оскільки заявником не надано достатніх та беззаперечних доказів на підтвердження вкрай скрутного матеріального становища, яке має місце на час звернення та унеможливлює сплату судового збору за подання позовної заяви, а посилання на незначний дохід не може вважатися достатньою підставою для звільнення від сплати судового збору.

На підставі вище викладеного, суддя приходить до висновку про відсутність правових підстав для задоволення клопотання, тому з урахуванням того, що безпідставне ненадходження до державного бюджету коштів за сплату судового збору порушує інтереси держави, суддя вважає, що у задоволенні клопотання заявника слід відмовити.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру юридичною особою або фізичною особою підприємцем, сплачується судовий збір у розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 2102 грн.

Таким чином, позивачу необхідно сплатити судовий збір у сумі 2102 грн за такими реквізитами:

Одержувач коштів УК Кегичівськ рн/КегичiвкР/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38008619 , банк отримувача Казначейство України (ЕАП); МФО 899998, рахунок отримувача UA0020277, код класифікації доходів бюджету 22030101 та надати Кегичівському районному суду Харківської області оригінал документу, що підтверджує сплату судового збору.

Враховуючи вище викладене, суд приходить до висновку, що позовну заяву слід залишити без руху, а позивачу надати строк для усунення недоліків. В іншому випадку позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 19, 175, 177, 185, 258-261 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

По позовній заяві (зустрічній позовній заяві) приватного акціонерного товариства «Насінневе» до ОСОБА_1 , третя особа: товариство з обмеженою відповідальністю «Слобожанське-Агро» про зміну договору оренди, шляхом зміни сторони орендодавця, що залишена без руху ухвалою Кегичівського районного суду Харківської області від 19 травня 2020 року, надати позивачеві додатковий строк для усунення недоліків.

Недоліки заяви мають бути усунуті не пізніше десять днів з дня отримання позивачем ухвали.

Роз`яснити позивачу, що в разі невиконання вимог, вказаних в ухвалі про залишення заяви без руху, заява вважатиметься неподаною та буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Суддя Н.М. Куст