КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 22-ц/824/5264/2020 Головуючий у 1-й інстанції: Соловей Г.В.
381/1425/19 Доповідач-Чобіток А.О.
У Х В А Л А

21 лютого 2020 року Київський апеляційний суд у складі судді Чобіток А.О., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Прокурора Київської області на рішення Фастівського міськрайонного суду Київської області від 20 грудня 2019 року, яка містить клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, у справі за позовом Заступника керівника Фастівської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі територіальної громади села Велика Снітинка Фастівського району Київської області до Великоснітинської сільської ради Фастівського району Київської області, ОСОБА_1 про визнання недійсними рішення ради та витребування земельної ділянки із чужого незаконного володіння ,-

у с т а н о в и в :

У квітні 2019 року позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом, у якому просив визнати недійсним рішення Великоснітинської сільської ради від 06.03.2018 року №4.1-XXV-VII про затвердження проекту із землеустрою щодо відведення земельної ділянки з кадастровим номером :01:004:0149 та передачі у власність цієї земельної ділянки ОСОБА_1 для ведення особистого селянського господарства, яка знаходиться на території села Велика Снітинка Фастівського району Київської області; витребувати на користь територіальної громади села Велика Снітинка Фастівського району Київської області з незаконного володіння ОСОБА_1 земельну ділянку з кадастровим номером :01:004:0149, яка знаходиться на території села Велика Снітинка Фастівського району Київської області.

Рішенням Фастівського міськрайонного суду Київської області від 20 грудня 2019 року позов Заступника керівника Фастівської місцевої прокуратури залишено без задоволення.

Не погодившись з указаним рішенням суду, Прокурор Київської області 03.02.2020 року подав апеляційну скаргу, яка містить клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, у якому зазначив, що копію повного тексту оскаржуваного рішення було отримано 02 січня 2020 року.

Як убачається з матеріалів справи, то в судовому засіданні 20 грудня 2019 року було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, а повний текст рішення було складено 28 грудня 2019 року, копію якого позивачем отримано лише 02.01.2020 року, а 03.02.2020 року подано апеляційну скаргу.

Суд апеляційної інстанції, уважає, що строк на апеляційне оскарження підлягає поновленню, оскільки апеляційна скарга після отримання копії оскаржуваного судового рішення подана з дотриманням строку, передбаченого ст. 354 ЦПК України.

Разом з тим, провадження за апеляційною скаргою Прокурор Київської області не може бути відкрито, оскільки вона не оплачена судовим збором.

Підпунктом 6 пункту 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що за подання апеляційної скарги на рішення суду, судовий збір справляється у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви , іншої заяви і скарги.

Частиною 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Згідно з підпунктом 1, 2 пункту 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», у редакції на час подання позову в 2019 році, ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру юридичною особою складала 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а немайнового 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 1 січня календарного року, у якому відповідна заява подається до суду ( січень 2019 року -1921,00 грн., 350 розмірів - 672350,00 грн.).

Як убачається з матеріалів справи, то позов складається з вимоги немайнового характеру (визнання рішення недійсним) та однієї вимоги майнового характеру (витребування майна).

Отже, при поданні позову, за вимогу немайнового характеру судовий збір підлягав сплаті у розмірі 1 921 грн. 00 коп., а до суду апеляційної інстанції 2 881 грн. 50 коп. (1921х150%).

Крім того, позивачем також заявлено вимогу майнового характеру (витребування майна).

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Проте позивачем ціна позову при його поданні не визначена.

Як убачається із позову, то при визначенні ціни позову, позивач виходив із нормативно грошової оцінки спірного майна (земельної ділянки з кадастровим номером :01:004:0149) від 24.01.2019 року № 224, відповідно до якої вартість земельної ділянки площею 0,12 га становить 2 997,85 грн.. Саме з указаної суми позивачем при поданні позову сплачено судовий збір у розмірі 1921,00 грн., тобто не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Разом з тим визначення позивачем ціни позову на підставі нормативно грошової оцінки земельної ділянки є помилковим.

Так, відповідно до ст. 5 Закону України «Про оцінку земель», грошова оцінка земельних ділянок залежно від призначення та порядку проведення може бути нормативною і експертною.

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні (крім випадків спадкування спадкоємцями першої та другої черги за законом (як випадків спадкування ними за законом, так і випадків спадкування ними за заповітом) і за правом представлення, а також випадків спадкування власності, вартість якої оподатковується за нульовою ставкою) та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, вартості земельних ділянок площею понад 50 гектарів для розміщення відкритих спортивних і фізкультурно-оздоровчих споруд, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.

Експертна грошова оцінка земельних ділянок та прав на них проводиться з метою визначення вартості об`єкта оцінки.

Експертна грошова оцінка земельних ділянок використовується при здійсненні цивільно-правових угод щодо земельних ділянок та прав на них, крім випадків, визначених цим Законом, а також іншими законами.

При цьому, нормативну грошову оцінку земельних ділянок проводять юридичні особи, які є розробниками документації із землеустрою. За результатами проведення нормативної грошової оцінки земель населеного пункту складається технічна документація, яка затверджується сільською, селищною, міською радою. Дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.

Експертну грошову оцінку земельних ділянок здійснюють суб`єкти оціночної діяльності у сфері оцінки земель відповідно до вимог цього Закону, Закону України «Про оцінку майна, майнових прав і професійну оціночну діяльність в Україні», а також інших нормативно-правових актів. За результатами проведення експертної грошової оцінки земельних ділянок складається звіт.

Отже, зважаючи на п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України та норми Закону України «Про оцінку земель», для визначення вартості об`єкта, тобто ціни позову, необхідно виходити із експертної грошової оцінки спірного майна.

На підставі викладеного, позивач повинен визначити ціну позову, яка повинна відповідати дійсній вартості спірного майна (звіт експертної грошової оцінки) та сплатити судовий збір за вимогу майнового характеру з розрахунку 150 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви (1,5 % від ціни позову, але не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб), а за вимогу немайнового характеру 2 881 грн. 50 коп..

Оригінал квитанції про сплату судового збору на р/р: UA0026010; Отримувач коштів: УК у Солом.р-ні/Соломян. р-н; Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); Код ; Код класифікації доходів бюджету: 22030101 необхідно подати до суду апеляційної інстанції.

Виходячи з наведеного, провадження по апеляційній скарзі не може бути відкрито, заявнику необхідно надати строк для усунення недоліків, а апеляційну скаргу залишити без руху, попередивши, що у разі невиконання ухвали суду, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута відповідно до вимог ст.185 ЦПК України.

Керуючись ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ст. ст. 185, 354, 356-357 ЦПК України, -

у х в а л и в :

Клопотання Прокурора Київської області про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Фастівського міськрайонного суду Київської області від 20 грудня 2019 року задовольнити.

Поновити Прокурору Київської області строк на апеляційне оскарження рішення Фастівського міськрайонного суду Київської області від 20 грудня 2019 року.

Апеляційну скаргу Прокурора Київської області на рішення Фастівського міськрайонного суду Київської області від 20 грудня 2019 року залишити без руху, строком не більше ніж на десять днів з дня отримання ухвали.

У разі невиконання ухвали суду щодо подання оригіналу квитанції про сплату судового збору апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута у відповідності до вимог ст. 185 ЦПК України .

Ухвала оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Суддя : А.О. Чобіток