Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 лютого 2020 року Київський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді Попрас В.О.,

при секретарі - Томіної І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Гаврилова Світлана Анатоліївна про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою, в якій просить визначити йому додатковий строк в два місяці з дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що 07.05.1999р. ОСОБА_2 уклала з сестрою позивача ОСОБА_3 договір довічного утримання, відповідно до умов якого ОСОБА_4 передала у власність ОСОБА_3 належну їй на праві особистої власності квартиру АДРЕСА_1 . ІНФОРМАЦІЯ_2 р. ОСОБА_2 , яка є двоюрідною бабкою позивача та ОСОБА_3 , померла. Після її смерті відкрилась спадщина. Протягом шести місяців з дня відкриття спадщини, ні позивач ні ОСОБА_3 не звернулися до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини або відмову від неї, у зв`язку з тим, що право власності на належну померлій квартиру, відповідно до договору довічного утримання набула ОСОБА_3 . Про існування іншого спадково майна їм відомо не було. В подальшому ОСОБА_3 , як власниця квартири в листопаді 2018р. здійснювала в квартирі ремонті роботи та знайшла заповіт, складений померлою ІНФОРМАЦІЯ_3 , відповідно до якого ОСОБА_4 заповіла ОСОБА_1 гараж АДРЕСА_3. Разом з заповітом знаходився й оригінал свідоцтва про право власності на вказаний гараж. На підставі вказаного заповіту та свідоцтва позивач звернувся до приватного нотаріуса з заявою про оформлення спадкових прав, однак 13.11.2018 р. йому було відмовлено, оскільки ним пропущений строк для прийняття спадщини. Позивач змушений звернутися до суду з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини, оскільки строк для прийняття спадщини пропущений з поважних причин, про існування заповіту він не знав, на момент смерті спадкодавця за заповітом позивач з нею не проживав, про існування заповіту позивачу стало відомо після шестимісячного строку, встановленого для подання заяви про прийняття спадщини.

В судовому засіданні представник позивача позов підтримав, просив задовольнити в повному обсязі.

Представник відповідача Харківської міської ради в судове засідання не з`явився, подав до суду відзив, в якому просить відмовити в задоволенні позовних вимог, посилаючиь на те, що позивачем пропущено строк на звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини та не надано належних доказів, які б підтверджували поважні причини пропуску цього строку.

Третя особа Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Гаврилова С.А. в судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, подала заяву, в якій просить розглядати справу в її відсутність та ухвалити рішення на розсуд суду.

Суд, вислухавши представника позивача, свідків, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом установлені такі факти і відповідні їм правовідносини.

07.05.1999 р. ОСОБА_4 та ОСОБА_3 уклали договір довічного утримання, відповідно до умов якого ОСОБА_4 передала у власність ОСОБА_3 належну їй на праві особистої власності на квартиру АДРЕСА_1 .

18.05.2001р. ОСОБА_4 склала заповіт, згідно якого належний їй на праві власності гараж АДРЕСА_3 , вона заповіла ОСОБА_1 .

Згідно свідоцтва про право власності, виданого Київською районною радою місто Харків від 10.08.2000 р., ОСОБА_2 на праві власності належить гараж АДРЕСА_3 .

ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Згідно відповіді приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Гаврилової С.А. від 13.11.2018 р., позивачу ОСОБА_1 було відмовлено у вчинені нотаріальних дій щодо оформлення спадкових прав після померлої ОСОБА_2 , що постійно проживала та була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , оскільки спадкова справа після померлої ОСОБА_2 не заводилась, заяви про прийняття спадщини або відмову від неї від спадкоємців не надходили, на час відкриття спадщини ОСОБА_1 не проживав постійно разом з спадкодавцем, строк для прийняття спадщини після померлої ОСОБА_2 вичерпаний.

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Відповідно до ч.1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно з ч.3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

Відповідно до положень ст. 63 Закону України «Про нотаріат» нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме. Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.

Отже, Закон пов`язує виникнення у нотаріуса або особи, уповноваженої на вчинення нотаріальних дій, обов`язку здійснювати дії щодо сповіщення спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме, з моментом заведення спадкової справи, чому передує звернення спадкоємця із заявою про прийняття спадщини.

Допитані в судовому засіданні свідки ОСОБА_7 та ОСОБА_3 підтвердили, що ОСОБА_2 є двоюрідною бабкою позивача ОСОБА_1 , ніхто не знав, що вона склала заповіт на позивача. Заповіт був знайдений випадково свідком ОСОБА_3 .

Оскільки позивач ОСОБА_1 був необізнаний про наявність заповіту, складеного на його користь, спадкова справа після смерті спадкодавця ОСОБА_2 не заводилася, й відповідно не були здійснені повідомлення та виклик спадкоємця за заповітом, строк на прийняття спадщини пропущено позивачем з поважних причин, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України є підставою для визначення йому додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Аналогічний правовий висновок висловлений у постанов Верховного Суду від 26 червня 2019 року у справа №565/1145/17.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини по справі «Ілхан проти Туреччини» від 27.06.2000 р., при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру.

Приймаючи до уваги викладене, суд вважає, що позивачу ОСОБА_1 слід визначити додатковий строк в два місяці з дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Керуючись ст. ст. 12, 13, 81, 141, 263 - 265 ЦПК України, ст. 1220, 1222, 1269, 1270, 1272 ЦК України, суд -

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , паспорт НОМЕР_2 виданий Московським МВ ХМУ УМВС України в Харківській області 14.02.2002 року, ідентифікаційний номер НОМЕР_3 , зареєстрований: АДРЕСА_4 додатковий строк в два місяці з дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У випадку проголошення в судовому засіданні лише вступної та резолютивної частини судового рішення строк для апеляційного оскарження обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Повний текс рішення виготовлений 26.02.2020 р.

СУДДЯ