Справа №613/225/20 Провадження № 2/613/184/20
У Х В А Л А
про залишення заяви без руху
Суддя Богодухівського районного суду Харківської області Шалімов Д.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Богодухівської державної нотаріальної контори, третя особа: Богодухівська міська рада Харківської області, про визначення додаткового строку на прийняття спадщини,-
До Богодухівського районного суду Харківської області надійшла позовна заява від ОСОБА_1 до Богодухівської державної нотаріальної контори, третя особа: Богодухівська міська рада Харківської області, про визначення додаткового строку на прийняття спадщини, в якій позивач просить: визначити йому додатковий строк в два місяці, достатній для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після померлої ОСОБА_2 .
Разом із позовною заявою позивачем подано клопотання, про відстрочення судового збору, в якому він просить: звільнити його від сплати судового збору або відстрочити сплату судового збору на строк до ухвалення рішення по справі. Дане клопотання позивач мотивує тим, що тривалий час за станом здоров`я він не працює та не отримує жодних соціальних виплат, також він ще не досяг пенсійного віку. Коштів, які він отримує на підробітках, йому не вистачає навіть для підтримання життєдіяльності. Сума судового збору у розмірі 840 грн. 80 коп., яку необхідно сплатити при подачі позову до суду, є непомірною для нього та є більшою, ніж його місячний дохід, у зв`язку з чим він фактично позбавлений можливості захисту своїх прав шляхом звернення до суду.
Суддя розглянувши позовну заяву та клопотання, про відстрочення судового збору, приходить до слідцю чого.
Відповідно до з ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до п. 29 Постанови пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року вбачається, що єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статті 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.
Згідно ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.
Основна умова, за якої може мати місце відстрочення від сплати судового збору - це майновий стан сторони, який повинен бути підтверджений суду достовірними доказами, однак як вбачається з матеріалів справи, позивач ОСОБА_1 до клопотання, про відстрочення сплати судового збору не додав жодного належного та допустимого доказу на підтвердження свого тяжкого майнового стану.
Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.
З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справі «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998, в якому зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.
У зв`язку з наведеним, відмова заявникам у задоволенні заяви про відстрочення сплати судового збору, як це передбачено законом, а саме ст. 8 Закону України «Про судовий збір», не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду.
На підставі викладеного, враховуючи, що позивачем в обґрунтування клопотання про відстрочення судового збору не надано достовірних доказів, що підтверджують його тяжкий майновий стан, підстав для задоволення клопотання судом не вбачається.
В порушення ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі.
Згідно ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить: 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (тобто, 840 грн. 80 коп.).
Також в порушення п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, в позовній заяві позивачем не зазначено ідентифікаційний код юридичних осіб в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, їх номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.
Крім того, в порушення п. 10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, матеріали справи не містять підтвердження позивача про те, що ним не подано іншої заяви з тим самим предметом та з тих самих підстав.
Також в порушення положень ст. 175 КК України, наявні в матеріалах справи копії завірені не належним чином.
При цьому, ОСОБА_1 не вірно визначив коло учасників справи, а саме не вірно зазначено відповідача у справі, оскільки належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину, а у випадку відсутності таких територіальні громади в особі органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини (відповідні сільські, селищні, міські ради).
Відповідно до ст. 185 ЦПК України, суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175, 177 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 136, 175, 177, 185 ЦПК України, -
В задоволенні клопотання ОСОБА_1 , про відстрочення сплати судового збору відмовити.
Позовну заяву ОСОБА_1 до Богодухівської державної нотаріальної контори, третя особа: Богодухівська міська рада Харківської області, про визначення додаткового строку на прийняття спадщини залишити без руху, надавши позивачу п`ятиденний строк із дня отримання цієї ухвали для усунення вказаних вище недоліків.
Попередити позивача про наслідки невиконання ухвали суду, передбачені ч. 3 ст. 185 ЦПК України, а саме, що позовна заява буде вважатись неподаною і повернута позивачеві.
Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

СУДДЯ