233 Справа № 233/239/20
Костянтинівський міськрайонний суд Донецької області
УХВАЛА

про залишення заяви без руху

24.02.2020 р. м. Костянтинівка

Суддя Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області Наумик О. О., розглянувши заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) про залучення третьої особи з самостійними вимогами по справі №233/239/20 за позовною заявою ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ) до ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 ) «про відкликання незаконної заяви про розподіл майна»,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 16.01.2020 звернулася до суду до ОСОБА_3 з позовною заявою, в якій просила:

- надати їй доступ до джерела життєдіяльності у її хаті по АДРЕСА_2 , де вона фактично проживає;

- відкликати незаконну заяву від 13.06.2003, згідно з ч.2 ст.1273 ЦПК України (відмова від прийняття спадщини може бути відкликана протягом строку, встановленого для її прийняття), яка дала змогу злочинцям злочинно заволодіти батьківським майном шляхом обману та зловживання довірою;

- вжити заходи проти ОСОБА_3 (Відповідач), щоб вона не змогла спричинити їй фізичні та моральні ушкодження;

- відновити строки подачі позову з 30.12.2019, так як вона з цього моменту дізналася про порушення її права.

Судовою ухвалою від 27.01.2020 позовна заява як така, що не дотримує вимог ЦПК України, була залишена без руху

На виконання судової ухвали від 27.01.2020 від позивача на адресу суду 07.02.2020 надійшла заява «позов справа №233/239/20 про відкликання незаконної заяви про розподіл майна спадщини, житла», в якій позивач другим відповідачем зазначає ОСОБА_4 - нотаріуса Другої Костянтинівської державної нотаріальної контори, позовні вимоги викладає у такій редакції:

просить:

- відкликати її незаконну заяву від 13.06.2003 з Другої Костянтинівської державної нотаріальної контори згідно з ч.2 ст.1273 ЦПК України (відмова від прийняття спадщини може бути відкликана протягом строку, встановленого для її прийняття);

- відновити строки подачі позову з 30.12.2019 або з 02.02.2020, так як вона з цього моменту дізналася про порушення її права.

Судовою ухвалою від 10.02.2020 позовна заява як така, що не дотримує вимог ЦПК України, була залишена без руху, з наданням позивачу додаткового строку для усунення недоліків.

Дотепер недоліки позовної заяви не усунені.

17.02.2020 від ОСОБА_1 надійшла заява, в якій останній просить залучити його до участі в справі в якості третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору, а саме просить визнати незаконною заяву його матері ОСОБА_2 від 13.06.2003 про відмову від спадщини її батька, із-за якої державний нотаріус незаконно оформив документи на відповідача.

За приписами ст.52 ЦПК України треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, подавши позов до однієї або декількох сторін.

У відповідності до ч.3 ст.52 ЦПК України треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, користуються усіма правами і несуть усі обов`язки позивача.

За змістом наведених норм закону - залучення третьої особи з самостійними вимогами щодо предмета спору до участі у розгляді справи можливе по справі, по якій відкрите провадження.

Питання відкриття провадження по справі за позовом ОСОБА_2 ще не вирішено.

Також, порядок подання позову третьою особою із самостійними вимогами регламентований статтею 195 ЦПК України, яка є відсильною до статей 193 і 194 ЦПК України.

За приписами ч.ч.2,3 ст.193 ЦПК України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

За змістом ч.1 ст.194 ЦПК України позовна заява третьої особи подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову і повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу.

Заява ОСОБА_1 не дотримує вимог ст.175 ЦПК України.

Так, за приписами статті 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування (ч.1). Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи (ч.2). Позовна заява повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав (ч.3).

Заява ОСОБА_1 не оформлена як позовна і не дотримує наведених вище вимог ст.175 ЦПК України.

Крім того, згідно з ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Заява містить посилання на звільнення заявника від сплати судового збору на підставі п.13 ст.2 Закону України «Про судовий збір», оскільки одна із сторін є посадовою особою державний нотаріус, а також - як особи, прирівняної до осіб з інвалідністю Другої світової війни, а також - згідно з п.7 ст.5 Закону України «Про судовий збір».

Щодо підстав, визначених пунктом 13 частини 2 статті 3 Закону України «Про судовий збір»:

За цією нормою закону судовий збір не справляється за подання позовної заяви про відшкодування шкоди, заподіяної особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їх посадовою або службовою особою, а так само незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури або суду;

Проте предмет спору не пов`язаний з відшкодуванням шкоди.

Щодо підстав, визначених частиною 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір»:

За цією нормою закону від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються, зокрема громадяни, які у випадках, передбачених законодавством, звернулися із заявами до суду щодо захисту прав та інтересів інших осіб (п.7); особи з інвалідністю внаслідок Другої світової війни та сім`ї воїнів (партизанів), які загинули чи пропали безвісти, і прирівняні до них у встановленому порядку особи (п.8).

Заява ОСОБА_1 , по-перше, не містить посилання на законодавство, яке дає йому право на звернення із заявами до суду щодо захисту прав та інтересів ОСОБА_2 , і по-друге, до заяви не доданий документ, який свідчить про те, що ОСОБА_1 є особою, прирівняною до осіб з інвалідністю внаслідок Другої світової війни.

Згідно з частинами 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи наведене вище, заяву ОСОБА_1 належить залишити без руху, надавши заявнику строк для виправлення недоліків, а саме оформлення позовної заяви у відповідності до вимог ст.ст.175,177 ЦПК України, з наведенням, зокрема підстав і наданням доказів звільнення від сплати судового збору.

З огляду на викладене, заява підлягає залишенню без руху.

Керуючись ст.185 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про залучення в якості третьої особи з самостійними вимогами по справі №233/239/20 за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 - нотаріуса Другої Костянтинівської державної нотаріальної контори «про відкликання незаконної заяви про розподіл майна» залишити без руху, надавши заявнику для виправлення недоліків строк п`ять днів з дня отримання копії ухвали.

В разі неусунення недоліків у зазначений строк заява буде вважатися неподаною і повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя