УХВАЛА

про залишення позову без руху

м. Кремінна

Справа № 414/452/20

Провадження № 2/414/197/2020

27 лютого 2020 р.

Суддя Кремінського районного суду Луганської області Тесленко І.О., перевіривши дотримання вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України при зверненні Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Авангард - Кремінна» до суду з цивільним позовом до ОСОБА_1 , третя особа Виконавчий комітет Кремінської міської ради Луганської області про зобов`язання вчинити певні дії,

встановила:

до Кремінського районного суду Луганської області звернувся позивач ОСББ «Авангард-Кремінна» з цивільним позовом до відповідача ОСОБА_1 , третя особа Виконавчий комітет Кремінської міської ради Луганської області, про зобов`язання вчинити певні дії. Також позивач ОСББ «Авангард-Кремінна» у позовній заяві просив відстрочити сплату судового збору до ухвалення судового рішення у справі, окремого клопотання не надавав.

Вирішуючи питання щодо можливості задоволення клопотання про відстрочення сплати судового збору, суддя зважає на наступне.

Відповідно до ч. 3 ст. 177 ЦПК України у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів тощо.

Як вбачається з ч.ч. 1,3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно ст. 8 Закону України «Про судовий збір» № 3674-VI від 8 липня 2011 року, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Суд при вирішенні зазначеного питання приймає до уваги правову позицію, яка викладена у постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду по справі № 686/114/16-ц від 04.07.18 р., згідно якої положення статей ЦПК України та Закону України «Про судовий збір» не містять вичерпного й чітко визначеного (чіткого) переліку документів, які можна вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі поданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.

Суддя також враховує рішення Європейського суду з прав людини по справі «Kniat v. Poland», згідно якого, оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (п. 44 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі; пункти 6364 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Jedamski and Jedamska v. Poland»).

У п. 53 рішення ЄСПЛ «Case of Kreuz v Poland» від 19.06.2001р. зазначено, що «Право на суд» не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У позовній заяві позивач зазначив, що у ОСББ відсутні кошти на сплату судового збору, у зв`язку з тим, що всі щомісячні сплачені кошти співвласниками йдуть на забезпечення щомісячного належного утримання будинку та прибудинкової території та послався на ст. 8 Закону України «Про судовий збір». Проте ніякого підтвердження на рахунок зазначеного не надавав - відсутні виписки з рахунків, бухгалтерські документи, будь-які інші докази, що свідчать про відсутність матеріальної змоги сплатити судовий збір.

З огляду на зазначене суддя прийшла до висновку, що клопотання про звільнення від судового збору не мотивоване відсутні докази на підтвердження важкого матеріального становища, а тому вважає за необхідне у його задоволенні відмовити, залишити позов без руху та надати час позивачу для сплати судового збору, який, відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» від 8 липня 2011 року № 3674-VI, становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Станом на 1 січня 2020 року зазначений прожитковий мінімуму для працездатних осіб складає 2102 грн. згідно Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» від 14 листопада 2019 року № 294-IX. Таким чином, позивачу необхідно сплатити за подання позову немайнового характеру юридичною особою судовий збір у розмірі 2102,00 грн. на наступні реквізити: отримувач: УК у Кремін.р-ні/КРЕМІНС.Р-Н/22030101, код отримувача: (код за ЄДРПОУ) 37796309, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA0012151, код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Як вбачається із ч. 1-2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. 175 і ст. 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, де зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі вищевказаного та керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 260-261 ЦПК України, суддя

ухвалила:

позовну заяву Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Авангард-Кремінна» до ОСОБА_1 , третя особа Виконавчий комітет Кремінської міської ради Луганської області про зобов`язання вчинити певні дії залишити без руху.

Встановити строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали.

У випадку не усунення вказаних недоліків до зазначеного строку, позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та окремо не оскаржується.

Суддя І.О.Тесленко