328/364/20
У Х В А Л А

Іменем України

27 лютого 2020 року м. Токмак

Суддя Токмацького районного суду Запорізької області Погрібна О.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,

встановив:

ОСОБА_1 звернувся в суд з позовною заявою до ОСОБА_2 про визнання його таким, що втратив право користування житловим приміщенням.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

Додержання процесуальної форми і змісту позовної заяви є однією з обов`язкових вимог національного законодавства, що забезпечує право на звернення до суду та порушення судом провадження у справі.

Відповідно до вимог п.п.4,5 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити серед іншого: 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

В роз`ясненнях, які містяться в Постанові Пленуму Верховного Суду України N 2 від 12.06.2009 р. «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» зазначено, що суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Розглянувши позовну заяву, вважаю, що вона не відповідає вимогам ст.175 ЦПК України, виходячи з наступного.

Як убачається зі змісту позовної заяви, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є онуком співмешканки позивача ОСОБА_3 .

З доданої до позову довідки КП «Управляюча компанія «Контакт» від 24.02.2020 про склад сім`ї, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , з 19.11.2013 року.

Відповідно до ст.29 ЦК України місце проживання фізичної особи є житло, в якому вона проживає постійно або тимчасово. Фізична особа, яка досягла 14 років вільно обирає собі місце проживання, за винятком обмежень, які встановлюються законом. Місцем проживання фізичної особи, що не достигли десяти років, а також особи у віці від десяти до чотирнадцяти років є місце проживання його батьків, або одного з них з ким особа проживає.

Згідно зі ст.160 Сімейного кодексу України місце проживання дитини, яка не досягла 10 років, визначається за згодою батьків. Місце проживання дитини, яка досягла 10 років, визначається за спільною згодою батьків та самої дитини. Якщо батьки проживають окремо, місце проживання дитини, яка досягла 14 років, визначається нею самою.

Таким чином, з позовної заяви та доданих документів встановлено, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вселився та був зареєстрований за вищезазначеною адресою у віці 10 років. На даний час його вік становить 16 років, тобто він є неповнолітнім.

Згідно зі ст. 18 Закону України «Про охорону дитинства» держава забезпечує право дитини на проживання в таких санітарно-гігієнічних та побутових умовах, що не завдають шкоди її фізичному та розумовому розвитку. Діти - члени сім`ї наймача або власника жилого приміщення мають право користуватися займаним приміщенням нарівні з власником або наймачем.

Відповідно до вимог ст. 176 СК України батьки зобов`язані передати у користування дитини майно, яке має забезпечити її виховання та розвиток.

Відповідно до ч.2 ст. 47 ЦПК України неповнолітні особи віком від чотирнадцяти до вісімнадцяти років, а також особи, цивільна дієздатність яких обмежена, можуть особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді у справах, що виникають з відносин, у яких вони особисто беруть участь, якщо інше не встановлено законом. Суд може залучити до участі в таких справах законного представника неповнолітньої особи або особи, цивільна дієздатність якої обмежена.

Крім того, відповідно до ст.45 ЦПК України під час розгляду справи, крім прав та обов`язків, визначених статтею 43 цього Кодексу, малолітня або неповнолітня особа має також такі процесуальні права:

1) безпосередньо або через представника чи законного представника висловлювати свою думку та отримувати його допомогу у висловленні такої думки;

2) отримувати через представника чи законного представника інформацію про судовий розгляд;

3) здійснювати інші процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки, передбачені міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України.

Правова позиція ЄСПЛ відповідно до п. 1 ст. 8 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод гарантує кожній особі окрім інших прав право на повагу до її житла. Воно охоплює, насамперед, право займати житло, не бути виселеною чи позбавленою свого житла. Це покладає на Україну в особі її державних органів позитивні зобов`язання «вживати розумних і адекватних заходів для захисту прав» (рішення від 21 лютого 1990 року у справі «Powell and Rayner v. the U.K.»). Такий загальний захист поширюється як на власника квартири (рішення від 24 листопада 1986 року у справі «Gillow v. the U.K.»), так і на наймача (рішення від 18 лютого 1999 року у справі «Larkos v. Cyprus»).

Згідно з частинами 4 та 5 ст. 19 СК України при розгляді судом спорів, зокрема щодо виселення дитини, зняття дитини з реєстрації місця проживання, визнання дитини такою, що втратила право користування житловим приміщенням, обов`язковою є участь органу опіки та піклування.

В той же час, позивачем не зазначено в позові та не долучено до позовної заяви відомостей щодо батьків неповнолітнього ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наявності у власності батьків ОСОБА_2 (або в будь-кого з батьків) іншого житла, де б неповнолітній ОСОБА_2 міг бути зареєстрованим та проживати, або даних щодо наявності у власності ОСОБА_2 іншого житла.

В разі, якщо у позивача є труднощі в отриманні цієї інформації, позивач повинен повідомити про це суд.

Учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом ( ст.84 ЦПК України).

У позовній заяві в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача не вказаний орган опіки та піклування.

Крім того, в позовній заяві не зазначено обставини того, що факт реєстрації ОСОБА_2 за вищезазначеною адресою будь-яким чином порушує права та законні інтереси ОСОБА_1 .

Також, звертаю увагу на те, що позивач має право висловити свою позицію (заперечити або ні) щодо проведення заочного розгляду справи у відповідності до п.1 ч.1 ст.280 ЦПК України.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені ст.ст. 175,177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи на вищевикладене, керуючись ст.ст. 175, 177,185 ЦПК України, -

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, - залишити без руху.

Надати позивачу строк сім днів, з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків, а саме: позивачу необхідно зазначити та надати докази щодо батьків неповнолітнього ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наявності у власності батьків ОСОБА_2 (або в будь-кого з батьків) іншого житла, де б неповнолітній ОСОБА_2 міг бути зареєстрованим та проживати, надати дані щодо наявності у власності ОСОБА_2 іншого житла або зазначити обставини, що унеможливлюють отримання позивачем вказаної інформації та доказів; зазначити обставини того, що факт реєстрації неповнолітнього ОСОБА_2 за вищезазначеною адресою будь-яким чином порушує права та законні інтереси ОСОБА_1 , зазначити в позові в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача орган опіки та піклування.

Роз`яснити позивачу, що у випадку не усунення зазначених недоліків у встановлений строк, позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала остаточна, оскарженню не підлягає.

Суддя: