Справа № 496/360/20
Провадження № 2/496/975/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 листопада 2020 року Біляївський районний суд Одеської області у складі:

головуючого - судді Галич О.П.,

за участю:

секретаря Кузьміної О.В.,

представника відповідача ОСОБА_1 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в місті Біляївка Одеської області в порядку загального провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання майна спільним майном подружжя, -

В С Т А Н О В И В:

Позивачка звернулася до суду з вказаним позовом, в якому просить суд: визнати за нею та відповідачем право власності за кожним на 1/2 частину земельної ділянки площею 1,79 га на території Усатівської сільської ради Біляївського району Одеської області для ведення товарного сільськогосподарського виробництва кадастровий № , держаний акт серії ЯА №082529, як спільне майно подружжя.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23 січня 2020 року, справу передано на розгляд судді Галич О.П.

Ухвалою суду від 27 січня 2020 року відкрито провадження у справі з проведенням підготовчого судового засідання на 18 червня 2020 року о 12-00 годин.

18 червня 2020 року розгляд справи було відкладено на 04 листопада 2020 року о 10-00 годин, у зв`язку з неявкою сторін по справі, які були повідомлені належним чином та судом скеровано смс-повідомлення представнику позивача, позивачу та відповідачу щодо повідомлення про наступну дату підготовчого засідання (а.с. 32,33).

04 листопада 2020 року у підготовче засідання з`явився представник відповідача, але позивачка у підготовче засідання не з`явилася, хоча була належним чином повідомлена про час, дату та місце проведення підготовчого засідання. У зв`язку з не явкою до підготовчого засідання позивача та її представника було оголошено перерву до 26 листопада 2020 р. до 12-00 годин.

Відповідно до телефонограми представник позивача адвокат Підопригора Є.М. повідомив суд, що більше не представляє інтереси ОСОБА_2 та не буде приймати участі у розгляді справи.

Відтак, у підготовчі засідання, які були призначені на 18 червня 2020 року, 04 листопада 2020 року та 26 листопада 2020 року (а.с. 54) позивач жодного разу не з`являлася та будь-яких заяв або клопотань про відкладення слухання справи від неї до суду не надходило.

Частиною 3 ст. 131 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до ст. 19 Закону України «Про міжнародні договори України», та ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» стала практика Європейського суду з прав людини є частиною національного законодавства та обов`язкова до застосування судами як джерело права.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьова проти України» зазначено, що сторони мають вживати заходи, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження. Крім того, позивач, як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язаний з розумним інтервалом часу сам цікавитися провадженням у його справі, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Слід зазначити, що Європейський суд у своїх рішеннях наголошує на тому, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. Кожна з сторін, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу цікавитись провадженням у її справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ч.1-2 ст.200 ЦПК України у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті. За результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про: залишення позовної заяви без розгляду; закриття провадження у справі; закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Відповідно до ч. ч.5,6 с. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору

Жодних заяв або клопотань про розгляд справи за її відсутності, позивачка до суду не направляла, тобто вбачається, що позивачка втратила цікавість до справи. З урахуванням категорії справи, суд позбавлений можливості розглянути справу без виклику і участі сторін.

Враховуючи вищезазначене, суд приходить до висновку, що позовна заява ОСОБА_2 підлягає залишенню без розгляду.

Особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст.ст. 44, 131, 197, 200 ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Позову заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання майна спільним майном подружжя - залишити без розгляду.

Залишення позовної заяви без розгляду не позбавляє позивача права повторно звернутися до суду з позовом.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду на протязі п`ятнадцяти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги до суду першої інстанції.

Повний текст ухвали складено 26 листопада 2020 року.

Суддя О.П. Галич