РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 грудня 2020 року м. Володимир-Волинський

Володимир-Волинський міський суд Волинської області в складі:

головуючого судді Вітера І.Р.,

при секретарі Кравчук А.М.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в місті Володимир-Волинський цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

03 листопада 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті діда ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позовні вимоги обґрунтував тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його дід ОСОБА_3 . Після його смерті відкрилась спадщина за законом на належне йому спадкове майно, яке складається із земельної частки (паю) площею 2,46 в умовних кадастрових гектарах, яка перебуває у колективній власності СГП «Колос» с. Губин Війницької сільської ради Локачинського району Волинської області. Заповіт від імені ОСОБА_3 не посвідчувався.

Відповідно до ст.1261 ЦК України спадкоємцями майна покійного ОСОБА_3 був його син, а саме батько позивача - ОСОБА_4 .

Однак, спадщину у встановленому законом порядку не прийняв та не оформив належним чином право власності на спадкове майно, оскільки також помер.

За таких умов право спадкування по смерті діда відповідно до ст.1265 ЦК України перейшло до нього та його брата - ОСОБА_2 , який на спадщину не претендує.

Проте після смерті діда ОСОБА_3 , він у визначений законом шестимісячний термін не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, оскільки не знав про те, що його покійному діду належала на праві приватної власності земельна частка (пай). Йому не було відомо, що в покійного діда були в наявності правовстановлюючі документи на зазначену земельну частку.

При зверненні до сільської ради позивачу було повідомлено про необхідність визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

В підготовче судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явився, подав до суду заяву, за якою він позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив суд слухати справу у його відсутність.

Відповідач ОСОБА_2 в підготовче судове засідання не з`явився, також подав суду письмову заяву згідно якої заявлені позивачем позовні вимоги визнав повністю, просив суд слухати справу у його відсутності.

Згідно із частиною третьою статті 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Згідно ч.4 ст.206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

З урахуванням вищезазначеного, суд вважає за можливе провести розгляд справи у підготовчому судовому засіданні за відсутності сторін на підставі наявних у справі письмових доказів та у відповідності до ч.2 ст. 247 ЦПК України без фіксації судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Дослідивши матеріали справи та оцінивши їх в сукупності, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає до задоволення з наступних підстав.

Правовідносини, які склалися з приводу обставин прийняття спадщини регулюються цивільним законодавством України.

У відповідності до ч.1 ст.1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Згідно ч.5 ст.1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч.1 ст.1269 ЦК України). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто.

Згідно ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Статтею 1272 ЦК України визначені наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до змісту ст.1272 ЦК України, позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається:

1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори;

2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.

Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину.

Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, встановленомуст.1269 ЦК України, та набути право на спадщину відповідно до ч.5 ст.1268, ст.ст.1296-1299 ЦК України. Вирішення судом спору щодо визнання права власності в порядку спадкування може відбуватися лише після прийняття спадщини.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними.

В судовому засіданні встановлено наступні обставини.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть № НОМЕР_1 від 14 березня 2005 року.

Після його смерті відкрилася спадщина за законом на належне йому на праві приватної власності майно. Спадкове майно складається із земельної частки (паю) площею 2,46 в умовних кадастрових гектарах, яка перебуває у колективній власності СГП «Колос» с. Губин Війницької сільської ради, Локачинського району Волинської області.

У відповідності до ст.346 ЦК України смерть власника є однією з підстав припинення права власності.

Відповідно до ст.1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно до вимог ч.1 ст.1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Спадкоємцем спадкового майна, яке належало ОСОБА_3 був його син, а саме батько позивача - ОСОБА_4 . Однак, спадщину у встановленому законом порядку не прийняв та не оформив належним чином право власності на спадкове майно.

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 , виданим 13.02.2014 року.

Отже, право на спадкування майна покійного ОСОБА_3 за п`ятою чергою мають у рівних частках сторони.

Повідомленням Володимир-Волинської державної нотаріальної контори № 1180/01-16 від 11 листопада 2020 року підтверджується, що спадкова справа після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , не заводилася.

Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.

З матеріалів справи та наданих позивачем письмових пояснень вбачається, що після смерті його діда ОСОБА_3 , він у визначений законом шестимісячний термін не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, оскільки не знав про те, що його покійному діду ОСОБА_3 , належала на праві приватної власності земельна частка (пай). Йому не було відомо, що в покійного діда ОСОБА_3 були в наявності правовстановлюючі документи на зазначену частку.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Оскільки суд вважає, що причини названі позивачем можна визнати поважними, а тому суд задовольняє позовні вимоги позивача та встановлює ОСОБА_1 додатковий строк тривалістю в один місяць для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Керуючись ст. ст. 12, 81, 206, 247, 263-265 ЦПК України та на підставі ст.ст. 1270, 1272 ЦК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_3 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , додатковий строк тривалістю в 1 (один) місяць для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за законом, яка відкрилась після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Початок перебігу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини рахувати з дня набрання рішенням законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене у відповідності до п.п. 15.5 п.15 ч. 1 Розділу ХІІІ Перехідних Положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи до апеляційного суду Волинської області через Володимир-Волинський міський суд шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення, а особою, яка була відсутня в судовому засіданні під час проголошення рішення, у цей же строк з дня його отримання.

Головуючий (підпис)

Згідно з оригіналом.

Суддя Володимир-Волинського міського суду І.Р. Вітер