Справа № 316/2443/19
Провадження № 2/316/307/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" лютого 2020 р. м.Енергодар

Енергодарський міський суд Запорізької області, у складі

головуючого судді Куценко М.О.,

за участю секретаря судового засідання Таран І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Енергодар Запорізької області, в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін цивільну справу за позовною заявою Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач - АТ КБ «ПриватБанк» звернувся до суду з позовною заявою, в якій зазначив, що відповідно до укладеного Договору б/н від 27.05.2010 року ОСОБА_1 отримав кредит у розмірі 5000,00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок.

14.06.2018 року змінено повне та скорочене найменування Позивача з Публічне акціонерне товариство Комерційний банк «Приватбанк» (ПАТ КБ «Приватбанк») на Акціонерне товариство Комерційний банк «Приватбанк» (АТ КБ «Приватбанк»).

Проте відповідач зобов`язання за даним договором не виконав, та за нею станом на 15.07.2019 року виникла заборгованість у розмірі 15621,29 грн., яка складається з наступного: 8004,07 грн. - тіло кредиту; 5916,56 грн. заборгованість за простроченим тілом кредиту; 480,60 грн. - заборгованість за нарахованими процентам; 0,00 грн. пеня за прострочене зобов`язання; 0,00 грн. пеня за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100 грн.; 500,00 грн. - штраф (фіксована частина); 720,06 грн. штраф (процентна складова).

Позивач просить суд стягнути з відповідача на свою користь вищезазначену суму заборгованості за кредитним договором та суму сплаченого судового збору при зверненні до суду.

Ухвалою судді Енергодарського міського суду Запорізької області від 02.12.2019 року відкрито провадження по справі за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін (а.с. 40).

Інших процесуальних дій у справі (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову) не вчинялось, провадження не зупинялось.

У судове засідання позивач - АТ КБ «ПриватБанк» не з`явився, в матеріалах справи наявне письмове клопотання, в якому просять суд розглянути справу без участі представника на підставі наявних у справі доказів, позовні вимоги підтримують у повному обсязі, проти винесення заочного рішення не заперечують (а.с. 35).

У судове засідання відповідач ОСОБА_1 не з`явився, про причину неявки суд не повідомив, до суду повернувся поштовий конверт з відміткою пошти про відсутність адресата (а.с.43). Відповідач заяв або клопотань про відкладання слухання справи, відзиву на позов чи заперечень щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження до суду не надавав.

У зв`язку з неявкою у судове засідання всіх учасників справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

В матеріалах справи наявна Анкета-заява про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг (а.с.7), яка разом з «Умовами та правилами надання банківських послуг», та «Тарифами банку», складають Договір про надання банківських послуг.

Звертаючись до суду з позовом про стягнення заборгованості, Банк посилається на те, що згідно укладеного Договору б/н від 27.05.2010 року відповідач отримав кредит в розмірі 5000 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на карткивий рахунок.

Між тим, з наданих позивачем доказів, а саме з Анкети-заяви про приєднання до умов та правил надання банківських послуг у ПриватБанку від 27.05.2010 року, відповідач ОСОБА_1 , підписуючи дану заяву виявив бажання оформити на своє ім`я дебетову особисту картку.

Відповідно до Умов та правил надання банківських послуг, що розміщені на офіційному сайті АТ КБ «Приватбанк», у редакції станом на день ухвалення судового рішення 25.02.2020 рік, у п.1.1.1 закріплені терміни та поняття, що використовуються Банком у своїй діяльності.

Так, згідно п.1.1.1.32. Картка для виплат це різновид банківської платіжної картки, операції за якою проводяться згідно умов дебетової платіжної схеми, яка передбачає здійснення платіжних операцій з використанням електронного платіжного засобу в межах залишку коштів, що обліковуються на рахунку. А Кредитна картка, згідно п.1.1.1.39. є різновидом банківської платіжної картки, операції за якою проводяться згідно умов кредитної платіжної схеми, яка передбачає здійснення платіжних операцій з використанням електронного платіжного засобу за рахунок коштів, наданих банком у кредит або в межах кредитної лінії.

При цьому, дебетова платіжна схема передбачає здійснення користувачем платіжних операцій з використанням електронного платіжного засобу в межах залишку коштів, що обліковуються на його рахунку, а кредитна платіжна схема передбачає здійснення користувачем платіжних операцій з використанням електронного платіжного засобу за рахунок коштів, наданих йому банком у кредит або в межах кредитної лінії (розділ ІІІ Положення про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням, затверджений Постановою правління НБУ України № 705 від 05.11.2014 року).

Свої вимоги же про стягнення заборгованості позивач обґрунтовував посиланням на договір б/н від 27.05.2010 року, яким відповідачу було надано саме кредитні кошти, на наявність будь-яких інших укладених з ОСОБА_1 договорів позивач не посилався.

Свобода договору є однією із загальних засад цивільного законодавства, що передбачено у пункті 3 частини першої статті 3 ЦК України.

Одним із основоположних принципів цивільного судочинства є справедливість, добросовісність та розумність, що передбачено у пункті 6 частини першої статті 3 ЦК України.

Тобто дії учасників цивільних правовідносин мають відповідати певному стандарту поведінки та характеризуватися чесністю, відкритістю та повагою до інтересів іншої сторони чи сторін договору.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.207 ЦК України, правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).

За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

За змістом ст. 1055 ЦК України кредитний договір має укладатись обов`язково у письмовій формі, недодержання письмової форми тягне його нікчемність та не створює жодних правових наслідків, окрім тих, що пов`язані з його нікчемністю.

Таким чином, з матеріалів справи вбачається, що предметом договору б/н від 27.05.2010 року є отримана відповідачем саме дебетова картка, яка передбачає можливість доступу та використання особою своїх особистих коштів, на відміну від кредитної картки, на якій перебувають грошові кошти надані особі банком у кредит.

Будь-яких доказів, які б свідчили про укладання між банком та ОСОБА_1 письмового кредитного договору, за умовами якого він отримав кредит у розмірі 5000 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку, матеріали справи не містять.

Відповідно до ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ст.77 ЦПК України, предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Згідно положень ст.ст.78, 79 ЦПК України, суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч.ч.5,6 ст.81 ЦПК України, докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно з ч.7 ст.81 ЦПК України, суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Таким чином, враховуючи наведене, суд на підставі наявних доказів, з урахуванням встановлених обставин і вимог, дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позову у зв`язку з недоведеністю обставин, якими обґрунтовані заявлені вимоги.

Аналогічні висновки викладені у постанові Верховного суду України від 13 листопада 2019 року справа № 552/1846/16-ц (провадження № 61-21504 св18).

Керуючись ст.ст. 11, 509, 526, 610-612 ЦК України, ст.ст. 12, 81, 89, 133, 141, 247, 263, 265, 280-282 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні позовних вимог Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості за кредитним договором відмовити.

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Запорізького апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 30 днів з дня його проголошення.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Учасник справи якому повне рішення не було вручено в день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: М. О. Куценко