УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 638/2789/20

Провадження № 2-н/638/553/20

27.02.2020 року м. Харків

Суддя Дзержинського районного суду м. Харкова Хайкін В.М., розглянувши заяву Комунального підприємства «Жилкомсервіс» про видачу судового наказу щодо вимог про стягнення з боржника ОСОБА_1 суми заборгованості за послуги з утримання будинків, споруд та прибудинкових територій,-

ВСТАНОВИВ:

Комунальне підприємство «Жилкомсервіс» 25.02.2020 року звернулося до суду з заявою про видачу судового наказу про стягнення з боржника ОСОБА_1 заборгованості за послуги з утримання будинків, споруд та прибудинкових територій за період з 01.12.2018 року по 01.02.2020 року у розмірі 2329,36 грн., а також судовий збір в розмірі 210,20 грн.

Суддя, розглянувши заяву Комунального підприємства «Жилкомсервіс» про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за послуги з утримання будинків, споруд та прибудинкових територій з боржника ОСОБА_1 ,відмовляє у видачі судового наказу, з наступних підстав.

Згідно частини 1 статті 163 ЦПК України, заява про видачу судового наказу подається до суду у письмовій формі та підписується заявником або його представником.

Відповідно до вимог ч. ч. 1, 4, 8 статті 14 ЦПК України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система. Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції. Особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, можуть подати процесуальні, інші документи, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Згідно з вимогами ч. ч. 5, 6 статті 43 ЦПК України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

З матеріалів заяви про видачу судового наказу вбачається, що вона підписана представником КП «Жилкомсервіс» з використанням електронного цифрового підпису та направлена на електронну поштову адресу суду 25.02. 2020 року.

Водночас, за змістом підпункту 15.15 підпункту 15 пункту 1 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацією України у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади України оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

При цьому, відповідно до підпункту 15.1 підпункту 15 пункту 1 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.

В газеті «Голос України» (№42 (7048) від 01.03.2019 року) опубліковано повідомлення Державної судової адміністрації України, згідно якого відповідно до рішення Вищої ради правосуддя від 28.02.2019 року №624/0/15-19 та враховуючи результати обговорення з судами, іншими органами та установами системи правосуддя питання необхідності відтермінування початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (ЄСІТС), Державна судова адміністрація України повідомила про відкликання оголошення, опублікованого в газеті «Голос України» (№229 (6984) від 01.12.2018 року).

Відтак, на час звернення КП «Жилкомсервіс» із заявою про видачу судового наказу, Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система роботу не розпочала, що унеможливлює прийняття заяви в електронній формі без наявності власноручного підпису позивача (представника).

Таким чином, після публікації даного оголошення зміни, які передбачені Законом України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів, пов`язані з початком функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи», не набувають чинності.

Водночас, експлуатація ЄСІТС (у складі підсистем (модулів): Єдиний контакт-центр судової влади України; Єдина підсистема управління фінансово-господарськими процесами; Офіційна електронна адреса (Електронний кабінет); Офіційний веб-портал «Судова влада України»; Єдиний державний реєстр судових рішень; Електронний суд; Автоматизований розподіл; Судова статистика) продовжується в тестовому режимі.

Враховуючи те, що станом на дату звернення заявника до суду з заявою про видачу судового наказу Єдина судова інформаційно-телекомунікаційної система не функціонує, всі документи мають подаватися в паперовому вигляді, письмові заяви повинні мати власноручний підпис заявника, а письмові докази - бути завірені ним у встановленому законом порядку.

Згідно з вимогами частини 2 статті 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або належним чином засвідчених копіях, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Відповідно до частини 1 статті 164 ЦПК України, за подання заяви про видачу судового наказу справляється судовий збір в розмірі, встановленому законом.

Як роз`яснив Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ в пункту 26 Постанови №10 від 14.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», перерахування суми судового збору здійснюється за загальними правилами згідно з вимогами Закону України від 05.04.2011 року «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» і відповідних нормативно-правових актів Національного банку України.

Так, платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою додаються до позовної заяви (заяви, скарги) і мають містити відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір.

При цьому, платіжне доручення повинно бути підписано уповноваженою посадовою особою банку і скріплено печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення та відміткою про зарахування суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Відповідні документи подаються до суду тільки в оригіналі, копії, у тому числі виготовлені з використанням технічних засобів (фотокопії тощо) цих документів, а також платіжне доручення, яке за формою не відповідає наведеним вимогам, не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, позивачем в якості підтвердження сплати судового збору в розмірі 210,20 грн. було додано платіжне доручення №31942 від 31.01.2020 року, яке не містить підпису уповноваженої особи та підтверджуючих відомостей про те, що вказане платіжне доручення є оригіналом, а також не скріплене печаткою банку та не містить відповідних відміток, що в свою чергу не може вважатися належним підтвердженням сплати судового збору.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 165 ЦПК України, суддя відмовляє у видачі судового наказу, якщо заява подана з порушенням вимог статті 163 цього кодексу.

Відповідно до частини 1 статті 166 ЦПК України, відмова у видачі судового наказу з підстав, передбачених пунктами 1, 2, 8, 9 частини 1 статті 165 цього кодексу, не є перешкодою для повторного звернення з такою самою заявою в порядку, встановленому цим розділом, після усунення її недоліків.

Враховуючи наведене, наявні підстави для відмови у видачі судового наказу за даною заявою.

Керуючись п. 1 ч. 1 ст.165 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

У видачі судового наказу щодо вимог про стягнення з ОСОБА_1 на користь Комунального підприємства «Жилкомсервіс» заборгованості за послуги з утримання будинків, споруд та прибудинкових територій відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги до або через Дзержинський районний суд м. Харкова в п`ятнадцятиденний строк з дня проголошення ухвали.

Суддя: