Справа № 309/3127/19
П О С Т А Н О В А

Іменем України

15 червня 2020 року м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд у складі

судді-доповідача Готри Т.Ю.,

суддів Кожух О.А., Джуги С.Д.,

розглянувши у порядку письмового провадження справу за клопотанням представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» адвоката Мельника Я.Ю. про вжиття заходів зустрічного забезпечення позову в справі за позовом ОСОБА_1 , інтереси якої представляє опікун ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 , ТОВ «Кредитні ініціативи», Хустського районного відділу державної виконавчої служби ГТУЮ в Закарпатській області, приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Чуловського Володимира Анатолійовича, про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» на ухвалу Хустського районного суду Закарпатської області від 3 квітня 2020 року, постановлену суддею Кемінь В.Д.,

в с т а н о в и в:

У жовтні 2019 року ОСОБА_1 , інтереси якої представляє опікун ОСОБА_2 , звернулася до суду з позовом до ОСОБА_3 , ТОВ «Кредитні ініціативи», Хустського районного відділу державної виконавчої служби ГТУЮ в Закарпатській області, приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Чуловського В.А., про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню.

До позову додала клопотання про забезпечення позову.

Ухвалою Хустського районного суду Закарпатської області від 8 жовтня 2019 року клопотання задоволено. Зупинено виконавче провадження 51115043 по виконанню виконавчого напису №899, вчиненого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Чуловським В.А. від 19.03.2014 про звернення стягнення на житловий будинок, що розташований за адресою : АДРЕСА_1 і заборонено здійснювати реалізацію вказаного майна (в тому числі проведення прилюдних торгів) до набрання законної сили рішення суду.

У березні 2020 року представник ТОВ «Кредитні ініціативи» адвокат Мельник Я.Ю. подав клопотання про зустрічне забезпечення, в якому просив зобов`язати опікуна ОСОБА_2 внести грошові кошти у розмірі 621 297,00 грн на депозитний рахунок Хустського районного суду Закарпатської області в розумний строк, але не пізніше десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову.

Ухвалою Хустського районного суду Закарпатської області від 3 квітня 2020 року відмовлено у задоволенні клопотання представника ТОВ «Кредитні ініціативи» Мельника Я.Ю. про вжиття заходів зустрічного забезпечення позову.

В апеляційній скарзі представник ТОВ «Кредитні ініціативи» Мельник Я.Ю. просить скасувати зазначену ухвалу та вжити заходи зустрічного забезпечення зазначені у клопотанні. Посилається, що ухвалою Хустського районного суду Закарпатської області від 08.10.2019 заяву представника позивача ОСОБА_2 про забезпечення позову задоволено і зупинено виконавче провадження 51115043 по виконанню виконавчого напису №899, вчиненого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Чуловським В.А. від 19.03.2014 про звернення стягнення на житловий будинок, що розташований за адресою : АДРЕСА_1 з забороною здійснювати реалізацію цього майна (в тому числі проведення прилюдних торгів) до набрання законної сили рішення суду. Така ухвала суду порушує рівність учасників справи, зокрема, права стягувача ТОВ «Кредитні ініціативи», оскільки заходи забезпечення позову мають бути співмірними.

Також звертаючись до суду з клопотанням про забезпечення позову, ОСОБА_2 у порушення вимог ст.151 ЦПК України не вказала ціну позову про забезпечення якого просить. Так, згідно з висновком про вартість майна ПП «Алекс-Хуст» від 22.07.2019, який отримано стягувачем ТОВ «Кредитні ініціативи» в процесі виконавчого провадження 51115043 та був чинним на момент винесення ухвали від 08.10.2019, ринкова вартість майна житлового будинку з надвірними спорудами за адресою : АДРЕСА_1 , становить 621 297,00 гривень.

Водночас звертає увагу, що у постанові Верховного Суду Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 13.03.2019 (справа №755/1357/18) сформована правова позиція: «Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів. Зупинення продажу арештованого нерухомого майна порушує права ПА АБ «Укргазбанк», як стягувача у виконавчому провадженні, а тому оскаржувані судові рішення не можна визнати законними та обґрунтованими». Таким чином рівність учасників справи порушена, а судом першої інстанції не застосовано зустрічного забезпечення для рівності учасників судового процесу».

Окрім цього зазначає, що ст. 150 ЦПК України доповнено частиною 11, відповідно до якої не допускається вжиття заходів забезпечення позову, які полягають в (або мають наслідком) припиненні, відкладенні, зупиненні чи іншому втручанні у проведення конкурсу, аукціону, торгів, тендера чи інших публічних конкурсних процедур, що проводяться від імені держави (державного органу), територіальної громади (органу місцевого самоврядування) або за участю призначеного державним органом суб`єкта у складі комісії, що проводить конкурс, аукціон, торги, тендер чи іншу публічну конкурсну процедуру.

Відповідно до ч.13 ст.7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Згідно з ч.2 ст.369 ЦПК України апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції про зупинення провадження (ч.1 п.14 ст.353 ЦПК України) розглядається судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

З огляду на це, дана справа розглядається судом апеляційної інстанції в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами без повідомлення учасників справи та без проведення судового засідання.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши доводи апеляційної скарги та матеріали справи, апеляційний суд уважає, що скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відмовляючи у задоволенні клопотання ТОВ «Кредитні ініціативи» про зустрічне забезпечення позову, суд першої інстанції виходив із того, що представник відповідача не довів обставин, що зобов`язують суд застосувати зустрічне забезпечення. У клопотанні не вказано на відшкодування яких саме збитків, що можуть бути спричинені внаслідок забезпечення позову, слід застосувати зустрічне забезпечення.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, оскільки такий відповідає обставинам справи і вимогам закону.

Судом установлено, що ухвалою Хустського районного суду Закарпатської області від 8 жовтня 2019 року клопотання позивача ОСОБА_1 , інтереси якої представляє опікун ОСОБА_2 , задоволено.

Зупинено виконавче провадження 51115043 по виконанню виконавчого напису №899, вчиненого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Чуловським В.А. від 19.03.2014 про звернення стягнення на житловий будинок, що розташований за адресою : АДРЕСА_1 та заборонено здійснювати реалізацію вказаного майна (в тому числі проведення прилюдних торгів) до набрання законної сили рішення суду.

Представник ТОВ «Кредитні ініціативи» адвокат Мельник Я.Ю. подав клопотання про зустрічне забезпечення, в якому просив зобов`язати опікуна ОСОБА_2 внести грошові кошти у розмірі 621 297,00 грн на депозитний рахунок Хустського районного суду Закарпатської області в розумний строк, але не пізніше десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову. Клопотання мотивував тим, що ухвала Хустського районного суду від 8 жовтня 2019 року порушує рівність учасників, зокрема права стягувача ТОВ «Кредитні ініціативи», оскільки заходи забезпечення позову мають бути співмірними. Зазначав, що у клопотанні про забезпечення позову представник позивача ОСОБА_2 не вказала ціну позову про забезпечення якого просить і не надала суду жодної пропозиції щодо зустрічного забезпечення для рівності учасників справи. Звертав увагу суду, що згідно з висновком про вартість майна ПП «Алекс-Хуст» від 22.07.2019, який отримано стягувачем ТОВ «Кредитні ініціативи» в процесі виконавчого провадження 51115043 та був чинним на момент винесення ухвали від 08.10.2019, ринкова вартість майна житлового будинку з надвірними спорудами за адресою : АДРЕСА_1 , становить 621 297,00 гривень. Вважав, що судом порушена рівність учасників справи, оскільки не застосовано зустрічного забезпечення.

Відповідно до ч. 1 ст. 154 ЦПК України метою зустрічного забезпечення є забезпечення відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову.

Реалізація заходів зустрічного забезпечення є правом суду, а не його обов`язком, за винятком випадків, передбачених ч.3 ст.154 ЦПК України, в якій зазначено, що суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом:

1) надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів;

2) вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову.

Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

Питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову. Якщо клопотання про зустрічне забезпечення подане після застосування судом заходів забезпечення позову, питання зустрічного забезпечення вирішується судом протягом десяти днів після подання такого клопотання. Копія ухвали про зустрічне забезпечення направляється учасникам справи не пізніше наступного дня після її постановлення (частини 4-6 ст. 154 ЦПК України).

Встановивши, що представником ТОВ «Кредитні ініціативи» Мельник Я.Ю. у клопотанні про зустрічне забезпечення не наведено обставин на відшкодування яких саме збитків, що можуть бути спричинені внаслідок забезпечення позову, слід застосувати зустрічне забезпечення, що ОСОБА_1 пред`явлено позов немайнового характеру, оскільки нею оспорюється виконавчий напис приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Чуловського В.А. про звернення стягнення на житловий будинок, а також зважаючи на те, що реалізація заходів зустрічного забезпечення є правом суду, а не його обов`язком, за винятком випадків, передбачених ч.3 ст.154 ЦПК України, які відсутні в даному випадку, суд першої інстанції правильно дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання про зустрічне забезпечення.

Доводи апеляційної скарги про те, що ухвала Хустського районного суду Закарпатської області від 08.10.2019, якою задоволено заяву представника позивача ОСОБА_2 про забезпечення позову, порушує рівність учасників справи, зокрема права стягувача ТОВ «Кредитні ініціативи», так як заходи забезпечення позову мають бути співмірними, не заслуговують на увагу, оскільки така не є предметом апеляційного оскарження.

Посилання апелянта на положення статті 150 ЦПК України, яку доповнено частиною 11, відповідно до якої не допускається вжиття заходів забезпечення позову, які полягають в (або мають наслідком) припиненні, відкладенні, зупиненні чи іншому втручанні у проведення конкурсу, аукціону, торгів, тендера чи інших публічних конкурсних процедур, що проводяться від імені держави (державного органу), територіальної громади (органу місцевого самоврядування) або за участю призначеного державним органом суб`єкта у складі комісії, що проводить конкурс, аукціон, торги, тендер чи іншу публічну конкурсну процедуру, також не заслуговують на увагу, оскільки стосуються забезпечення позову, а не зустрічного забезпечення. А постанова Верховного Суду Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 13.03.2019 (справа №755/1357/18), на яку посилається апелянт, не стосується зустрічного забезпечення.

З огляду на наведене, колегія суддів уважає, що ухвала суду першої інстанції, відповідно до ст.374 ЦПК України, підлягає залишенню без зміни, а апеляційна скарга представника ТОВ «Кредитні ініціативи» Мельника Я.Ю. без задоволення, оскільки ухвала судом постановлена з додержанням вимог закону.

Керуючись ст.ст 374, 382, 384 ЦПК України апеляційний суд

п о с т а н о в и в :

Апеляційну представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» адвоката Мельника Ярослава Юрійовича залишити без задоволення.

Ухвалу Хустського районного суду Закарпатської області від 3 квітня 2020 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Повний текст постанови складено 15 червня 2020 року.

Суддя-доповідач:

Судді: