Романівський районний суд Житомирської області
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
24 лютого 2020 року смт. Романів
Романівський районний суд Житомирської області в складі судді Бабича С.В., з участю секретаря судового засідання Багінської В.І., розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - Биківська селищна рада Романівського району Житомирської області, -
У вересні 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Биківської селищної ради Романівського району Житомирської області, в якому зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати ОСОБА_3 , внаслідок чого відкрилася спадщина.
Посилаючись на те, що вона є спадкоємцем ОСОБА_3 за заповітом, однак, у встановлений законом строк вона не подала нотаріусу заяву про прийняття даної спадщини, оскільки на час відкриття спадщини не проживала із спадкодавцем, про наявність заповіту складеного на її користь дізналася поза межами строку, передбаченого частиною 1 статті 1270 Цивільного Кодексу України (далі ЦК України), позивач просить визначити їй додатковий строк для подачі такої заяви.
Ухвалою Романівського районного суду Житомирської області від 4 грудня 2019 року первісного відповідача Биківську селищну раду Романівського району Житомирської області замінено належним відповідачем ОСОБА_2 , оскільки на даний час остання являється спадкоємцем за законом, яка прийняла спадщину після смерті ОСОБА_3 , однак письмової згоди на прийняття ОСОБА_1 спадщини за заповітом не надає.
Відповідач, яка була належним чином повідомлена про час і місце розгляду справи, в судове засідання не з`явилася, про причини неявки суд не повідомила, заяви про розгляд справи за її відсутності та відзив не подала. Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням статті 280 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України).
Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , внаслідок чого відкрилася спадщина.
З матеріалів спадкової справи № 40/2019 року, що заведена після смерті ОСОБА_3 вбачається, що ОСОБА_2 29 травня 2019 року подала нотаріусу заяву про прийняття спадщини після смерті останньої, набувши таке право на підставі рішення Романівського районного суду Житомирської області від 24 квітня 2019 року, яке набрало законної сили 24 травня 2019 року.
16 червня 1998 року секретарем Биківської селищної ради Романівського (Дзержинського) району Житомирської області було посвідчено заповіт, згідно якого ОСОБА_3 заповіла усе своє майно позивачу. Даний заповіт є чинним.
27 липня 2019 року ОСОБА_1 звернулася до державного нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_3 , однак нотаріусом у видачі такого свідоцтва їй було відмовлено у зв"язку із пропуском шестимісячного строку для подачі заяви про прийняття спадщини, оскільки спадкодавець на час смерті проживала одна.
Статтями 1269, 1270 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) визначено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має право подати у шестимісячний строк заяву про прийняття спадщини.
Відповідно до статті 1272 частини 3 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Згідно роз`яснень, викладених у пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику в справах про спадкування», зазначено, що суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина 2 статті 1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.
Окрім цього, Верховний Суд у складі постійної колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Кузнєцова В. О. (суддя-доповідач), Жданової В. С., Ігнатенка В. М у справі № 565/1145/17 висловив правову позицію, що необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини, оскільки закон пов`язує виникнення у нотаріуса обов`язку здійснювати дії щодо сповіщення спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме, з моменту заведення спадкової справи, чому передує звернення спадкоємця із заявою про прийняття спадщини.
Встановивши, що ОСОБА_1 була необізнана про наявність заповіту, складеного на її користь, суд прийшов до висновку про поважність причин пропуску позивачем строку прийняття спадщини, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України є підставою для визначення їй додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.
За змістом статті 141 ЦПК України суд присуджує з відповідача на користь позивача понесені нею і документально підтверджені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору.
Керуючись статтями 10-13, 141, 259, 263-265, 268, 280-282 ЦПК України та статтями 1269,1270, 1272 ЦК України, суд, -
Позов ОСОБА_1 (адреса місця проживання: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_1 ) про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини - задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_2 додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини, що залишилась після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 терміном два місяці з дня набрання рішенням законної сили.
Стягнути з ОСОБА_2 (адреса місця проживання: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_2 ) на користь ОСОБА_1 (адреса місця проживання: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_1 ) 768,40 грн судових витрат, пов`язаних зі сплатою судового збору.
Заочне рішення може бути переглянуто Романівським районним судом Житомирської області за письмовою заявою відповідача протягом тридцяти днів з дня його ухвалення (складення повного судового рішення).
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку, шляхом подачі апеляційної скарги до Житомирського апеляційного суду в порядку передбаченому підпунктом 15.5 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом встановлених законом строків, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя С.В. Бабич