ЗОЛОЧІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 622/601/18
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.02.20 року смт Золочів

Золочівський районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді Шабас О.С.

за участю секретаря Бойко І.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , що проживає за адресою: АДРЕСА_1 ), в інтересах ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до Золочівської селищної ради Харківської області (що знаходиться за адресою: Харківська область, смт Золочів, вул. Центральна, 13А) про визнання права власності на житловий будинок в порядку спадкування, -

ВСТАНОВИВ:

11.06.2018 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 в якій позивач просить визнати за нею право власності в порядку спадкування за заповітом після чоловіка - ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 на житловий будинок з господарськими будівлями за адресою: АДРЕСА_2 .

Ухвалою судді Шабас О.С. від 18.10.2018 року провадження у справі було відкрито та призначено підготовче судове засідання в порядку загального позовного провадження на 13.11.2018 року.

Ухвалою суду від 13.11.2019 року було витребувано з Золочівської державної нотаріальної контори Харківської області інформацію про те: чи звертався хтось із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 , та після смерті ОСОБА_6 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 , в смт Золочів Золочівського району Харківської області, якщо так, чи заводилися спадкові справи, чи видавалися свідоцтва про право на спадщину, якщо так, то коли та на чиє ім`я?

11.12.2018 року до канцелярії суду надійшла уточнена позовна заява ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до Золочівської селищної ради Харківської області про визнання права власності на житловий будинок в порядку спадкування.

У підготовчі судові засідання 20.02.2019 року, 20.03.2019 року,16.05.2019 року ОСОБА_1 не з`являлася у зв`язку з неотриманням судових повісток за адресою реєстрації, про що свідчать наявні у матеріалах справи поштові повідомлення.

Про підготовче судове засідання, призначене на 12.06.2019 року, ОСОБА_1 була сповіщена своєчасно та належним чином, про що свідчить наявне у матеріалах справи поштове повідомлення про вручення судової повістки, проте у вказаний час знову не з`явилася.

10.07.2019 року до суду звернувся представник ОСОБА_1 за договором про надання правової допомоги від 10.07.2019 року адвокат Шкляр І.М. з заявою про перенесення судового засідання, призначеного на 10.07.2019 року, у зв`язку з необхідністю ознайомитися з матеріалами справи.

19.08.2019 року представник ОСОБА_1 за договором про надання правової допомоги від 10.07.2019 року адвокат Шкляр І.М. знову звернувся до суду з заявою про перенесення судового засідання у зв`язку з підготовкою уточненої позовної заяви.

У підготовчі судові засідання 10.09.2019 року та 19.09.2019 року позивач та її представник не з`явилися, хоча були під підпис ознайомлені з часом їх проведення, уточненої позовної заяви не надали.

Ухвалою суду від 21.11.2019 року було закрито провадження у справі, справу призначено для розгляду по суті на 28.11.2019 року.

28.11.2019 року розгляд справи було відкладено у зв`язку з неявкою позивача ОСОБА_4 , що є донькою позивача ОСОБА_1

03.12.2019 року представник позивача адвокат Шкляр І.М. подав до канцелярії суду письмову заяву з проханням відкласти розгляд справи у зв`язку з хворобою позивача. Сторони до суду не з`явилися.

У судові засідання 22.01.2020 року та 25.02.2020 року позивачі ОСОБА_1 та її донька ОСОБА_7 не з`явилися причини неявки суду не повідомили, заяв про розгляд справи за їх відсутності не надали. До суду повернулися поштові повідомлення про вручення повістки ОСОБА_1 на 22.01.2020 року, та про неможливість вручення судових повісток ОСОБА_1 та ОСОБА_7 на 25.02.2020 року у зв`язку з не проживанням за адресою вказаною у позовній заяві.

У зв`язку з неявкою у судове засідання сторін по справі фіксування судового засідання звукозаписувальним технічним засобом не здійснюється відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає можливим залишити позовну заяву без розгляду.

Стаття 128 ЦПК України дає визначення поняттю судової повістки.

Так частиною 1 статті визначено, що суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою.

Згідно частини 3 вказаної статті визначено, що судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик.

8. Днем вручення судової повістки є:

1) день вручення судової повістки під розписку;

3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду;

Стаття 130 ЦПК України регулює питання вручення судових повісток

Частиною 1 статті визначено, що у випадку відсутності в адресата офіційної електронної адреси судові повістки, адресовані фізичним особам, вручаються їм під розписку, а юридичним особам - відповідній службовій особі, яка розписується про одержання повістки.

Частиною 2 статті визначено, що розписка про одержання судової повістки з поміткою про дату вручення в той самий день особами, які її вручали, повертається до суду.

Частиною 4 статті визначено, що у разі відсутності адресата (будь-кого з повнолітніх членів його сім`ї) особа, яка доставляє судову повістку, негайно повертає її до суду з поміткою про причини невручення.

Стаття 131 ЦПК України встановлює обов`язок учасників судового процесу повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) та про причини неявки в судове засідання

Згідно частини 1 вказаної статті учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Стаття 223 ЦПК України передбачають наслідки неявки в судове засідання учасника справи.

Частина 5 цієї ж статті встановлює, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Стаття 257 ЦПК України регламентує випадки залишення позову без розгляду:

1. Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо:

3) належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи;

В практиці Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права в Україні, Суд зазначає, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження (справа Пономарьов проти України 3 квітня 2008 року заява 3236/03).

Відтак, судом встановлено, що позивачі в розумінні положеньст.ст. 128, 131 ЦПК України були неодноразово належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи, за адресою вказаною у позовній заяві.

Будь-яких заходів, щоб дізнатися самостійно про стан ініційованого ними судового провадження позивачами не вжито, уточнення позовних вимог, час для подачі якого декілька разів просив представник ОСОБА_1 , не подано, причини неявки суду не повідомлені, доказів на підтвердження того, що 03.12.2019 року ОСОБА_1 не могла з`явитися до суду за станом здоров`я, не надано.

Будучи належним чином повідомленими, про час та місце розгляду справи позивачі повторно не з`явилися у судове засідання 25 лютого 2020 року, що суд розцінює як втрату ними процесуальної зацікавленості у розгляді справи, в зв`язку з чим їх позов відповідно до положень ч.5 ст.223, ч.1, п.3 ст. 257 ЦПК України підлягає залишенню без розгляду. Одночасно із роз`ясненням, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно, відповідно до положень ч. 2 ст. 257 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 257, 260, 354 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до Золочівської селищної ради Харківської області про визнання права власності на житловий будинок в порядку спадкування - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі в 15-денний строк з дня її проголошення апеляційної скарги.

Суддя О. С.Шабас