Справа № 466/5312/17
У Х В А Л А

підготовчого судового засідання

«02» березня 2020 року Шевченківський районний суд м. Львова

в складі : головуючого судді Глинської Д.Б.

при секретарі Лань М.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: приватний нотаріус Львівського міського нотаріального округу Стоцко Тарас Львович, ОСОБА_4 про реальний поділ житлового будинку, визначення частки спадкодавця в земельній ділянці, визначення права власності на земельну ділянку в порядку спадкування за заповітом та реальний розподіл земельної ділянки,

В С Т А Н О В И В :

у провадженні Шевченківського районного суду м. Львова знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: приватний нотаріус Львівського міського нотаріального округу Стоцко Тарас Львович, ОСОБА_4 про реальний поділ житлового будинку, визначення частки спадкодавця в земельній ділянці, визначення права власності на земельну ділянку в порядку спадкування за заповітом та реальний розподіл земельної ділянки.

12 лютого 2020 року на адресу суду поступила зустрічна позовна заява ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про припинення права спільної часткової власності, реальний розподіл будинку та земельної ділянки.

Крім того, представник ОСОБА_2 , ОСОБА_3 адвокат Бобанич І.Б. у судовому засіданні просив звільнити відповідачів від сплати судового збору за подання зустрічної позовної заяви у зв`язку із скрутним матеріальним становищем та відсутністю можливості сплатити судовий збір.

Заслухавши думку учасників процесу, суд приходить до висновку, що дану зустрічну позовну заяву слід залишити без руху з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст. 194 Цивільного процесуального кодексу України ( далі ЦПК України) зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу.

До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу ( ч.2 ст. 194 ЦПК України).

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Закон України «Про судовий збір» визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Частиною 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Станом на 01 січня 2020 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 2102 грн

Частиною 3 статті 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Відповідно до п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подачу до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру судовий збір підлягає сплаті у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до п.п. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подачу до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру судовий збір підлягає сплаті у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідачами не додержано наведених вище вимог закону, не вказано ціни позову та відповідно до неї не сплачено судовий збір за подання до суду зустрічної позовної заяви.

Відповідно до ч.1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

У постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справі від 17.10.2014 року №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» (із змінами і доповненнями, внесеними постановою пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 25 вересня 2015 року № 10) зазначено, що єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

У зв`язку з вищенаведеним, вважаю, що клопотання представника відповідачів адвоката Бобанича І.Б. про звільнення відповідачів від сплати судового збору за подання зустрічного позову задоволенню не підлягає, оскільки не надано належних доказів на підтвердження того, що майновий стан відповідачів перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

У відповідності до частин 1,2 статті 185 ЦПК суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на наведене, вважаю, що зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 , ОСОБА_3 слід залишити без руху та надати строк для усунення вказаних вище недоліків для сплати судового збору.

Керуючись ст. 136, 177,185,194 ЦПК України,

У Х В А Л И В :

зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про припинення права спільної часткової власності, реальний розподіл будинку та земельної ділянки залишити без руху.

Надати ОСОБА_2 та ОСОБА_3 строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання ними копії ухвали.

В разі невиконання ухвали суду у встановлений термін зустрічна позовна заява буде вважатися неподаною і повернеться ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Суддя Д. Б. Глинська