Постанова

Іменем України

25 листопада 2020 року

м. Київ

справа № 727/10655/18

провадження № 61-8372св20

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Синельникова Є. В. (суддя-доповідач),

суддів: Осіяна О. М., Сакари Н. Ю., Хопти С. Ф., Шиповича В. В.,

учасники справи:

позивач - акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк»,

відповідач - ОСОБА_1 ,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» на ухвалу Чернівецького апеляційного суду, у складі судді Перепелюк І. Б., від 22 квітня 2020 року.

Короткий зміст позовних вимог

Акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк» (далі - АТ КБ «ПриватБанк») звернулося до суду із позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором у розмірі 20 063, 81 грн.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Шевченківського районного суду м. Чернівці, у складі судді Смотрицького В.Г., від 20 грудня 2019 року позов АТ КБ «ПриватБанк» задоволено частково.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ КБ «ПриватБанк» заборгованість у розмірі 544, 80 грн. Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Короткий зміст оскарженої ухвали суду апеляційної інстанції

Ухвалою Чернівецького апеляційного суду від 22 квітня 2020 року у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою АТ КБ «ПриватБанк» на рішення Шевченківського районного суду м. Чернівців від 20 грудня 2019 року відмовлено.

Ухвала апеляційного суду мотивована тим, що заявником не наведені обґрунтовані причини поважності пропуску строку апеляційного оскарження, що не залежали від волі заявника і дійсно були пов`язані з істотними перешкодами та труднощами, що об`єктивно ускладнювали можливість своєчасного звернення позивача до суду у визначений законом строк або аргументи, які б свідчили про дотримання ним такого строку. Оскільки, апеляційна скарга АТ КБ «ПриватБанк» подана з пропуском строку на апеляційне оскарження, зазначені заявником підстави для поновлення пропущеного строку визнані судом неповажними, інших поважних причин для поновлення строку на апеляційне оскарження апелянтом не надано, суд застосував положення пункту 4 частини першої статті 358 ЦПК України.

Короткий зміст вимог касаційної скарги та доводи особи, яка подала касаційну скаргу

25 травня 2020 року АТ КБ «ПриватБанк`до Верховного Суду подана касаційна скарга на ухвалу Чернівецького апеляційного суду від 22 квітня 2020 року, в якій заявник просить скасувати це судове рішення та направити справу для продовження розгляду до суду апеляційної інстанції.

Як на підставу для скасування оскарженого судового рішення заявник посилається на порушення судом апеляційної інстанції норм процесуального права.

Заявник стверджує, що судом апеляційної інстанції залишено поза увагою призупинення процесуальних строків у відповідності до пункту 3 Розділу ХІІ «Прикінцеві положення» ЦПК України, відповідно до якого строки, визначені статтею 357 ЦПК України, продовжуються на строк дії такого карантину, тобто до 22 червня 2020 року. АТ КБ «ПриватБанк» вважає, що усунуло недоліки апеляційної скарги, подавши 21 квітня 2020 року до суду відповідну заяву.

Також заявник посилається на те, що копія повного тексту оскарженого судового рішення суду першої інстанції, який складено 24 грудня 2019 року, отримано представником банку 27 січня 2020 року, а відтак строк на апеляційне оскарження рішення починає перебіг з 28 січня 2020 року і закінчується 26 лютого 2020 року. Разом з цим, апеляційну скаргу подано 17 лютого 2020 року, тобто в межах процесуального строку, який надає стороні заявника право на поновлення строку.

Надходження касаційної скарги до суду касаційної інстанції

Ухвалою Верховного Суду від 17 червня 2020 року відкрито касаційне провадження у справі № 727/10655/18.

13 листопада 2020 року на підставі протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями Верховного Суду справу № 727/10655/18 розподілено судді-доповідачеві.

Ухвалою Верховного Суду від 17 листопада 2020 року справу за позовом АТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором призначено до судового розгляду.

Відзив на касаційну скаргу не надходив

Фактичні обставини справи, встановлені судами

АТ КБ «ПриватБанк» звернулося до суду із позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором у розмірі 20 063, 81 грн.

Рішенням Шевченківського районного суду м. Чернівці від 20 грудня 2019 року позов АТ КБ «ПриватБанк» задоволено частково.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ КБ «ПриватБанк» заборгованість у розмірі 544, 80 грн. Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.

Не погоджуючись із вказаним рішенням суду першої інстанції, АТ КБ «ПриватБанк» подало 17 лютого 2020 року апеляційну скаргу.

Ухвалою Чернівецького апеляційного суду від 06 березня 2020 року апеляційну скаргу АТ КБ «Приватбанк» на рішення Шевченківського районного суду м. Чернівців від 20 грудня 2019 року залишено без руху з наданням десятиденного строку для звернення із заявою про поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження та зазначення підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду.

30 березня 2020 року АТ КБ «Приватбанк» подало заяву про усунення недоліків апеляційної скарги нарішення Шевченківського районного суду м. Чернівців від 20 грудня 2019 року.

У поданій заяві АТ КБ «Приватбанк» зазначило ті самі причини пропуску строку на апеляційне оскарження, що були зазначені ним в апеляційній скарзі - несвоєчасне отримання повного тексту рішення суду першої інстанції.

Ухвалою Чернівецького апеляційного суду від 01 квітня 2020 року апеляційну скаргу АТ КБ «Приватбанк» повторно залишено без руху, оскільки підстави пропуску строку на апеляційне оскарження визнані неповажними, та продовжено строк на усунення недоліків апеляційної скарги ще до 5 днів. Зокрема, суд апеляційної інстанції встановив, що банк визнає, що повний текст рішення суду першої інстанції отримав 08 січня 2020 року, а апеляційну скаргу подав 17 лютого 2020 року.

07 квітня 2020 року АТ КБ «Приватбанк» отримало ухвалу суду апеляційної інстанції, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

Оскарженою ухвалою Чернівецького апеляційного суду від 22 квітня 2020 року у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою АТ КБ «ПриватБанк» на рішення Шевченківського районного суду м. Чернівців від 20 грудня 2019 року відмовлено.

Позиція Верховного Суду

Частиною третьою статті 3 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з положеннями частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до частин першої, другої та п`ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Постановляючи ухвалу про відмову у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою АТ КБ «ПриватБанк» на рішення Шевченківського районного суду м. Чернівців від 20 грудня 2019 року, апеляційний суд виходив із того, що заявником не наведені обґрунтовані причини поважності пропуску строку апеляційного оскарження, що не залежали від волі заявника і дійсно були пов`язані з істотними перешкодами та труднощами, що об`єктивно ускладнювали можливість позивача своєчасно звернутися до суду у визначений законом строк, або аргументи, які б свідчили про дотримання ним такого строку. Оскільки апеляційна скарга АТ КБ «ПриватБанк» подана з пропуском строку на апеляційне оскарження, а зазначені заявником підстави для поновлення пропущеного строку визнані судом неповажними, інших поважних причин для поновлення строку на апеляційне оскарження апелянтом не надано, суд застосував положення пункту 4 частини першої статті 358 ЦПК України.

У пункті 8 частини другої статті 129 Конституції України визначено, що однією із основних засад судочинства є забезпечення права на апеляційний перегляд справи.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема: верховенство права, пропорційність, забезпечення права на апеляційний перегляд справи (частина третя статті 2 ЦПК України).

Відповідно до частин першої, п`ятої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Жодна особа не може бути позбавлена права на участь у розгляді своєї справи у визначеному цим Кодексом порядку.

Згідно з частиною першою статті 352 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Відповідно до статті 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо на рішення суду апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до частини третьої статті 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до частини четвертої статті 357 ЦПК України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 358 ЦПК України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу «COVID-19» визначено, що з 12 березня 2020 року до 03 квітня 2020 року на усій території України установлено карантин.

У подальшому постановами Кабінету Міністрів України від 25 березня

2020 року № 239, від 22 квітня 2020 року № 291, від 20 травня 2020 року

№ 392, від 17 червня 2020 року № 500, від 22 липня 2020 року № 641, від 13 жовтня № 956, карантин продовжувався, відповідно до 24 квітня, до 11 травня, до 22 червня, до 31 липня, до 31 серпня, до 31 грудня 2020 року на усій території України.

02 квітня 2020 року набув чинності Закон України від 30 березня 2020 року № 540-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)», відповідно до якого розділ ХІІ «Прикінцеві положення» ЦПК України доповнено пунктом 3 такого змісту: «3. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину».

Отже Законом № 540-ІХ було визначено, що процесуальні строки у передбачених ним випадках автоматично продовжуються.

Незважаючи на те, що в тексті Закону № 540-ІХ йдеться про продовження процесуальних строків, тобто строків, установлених учасникам справи для вчинення процесуальних дій, продовження стосується і деяких службових строків, зазначених, наприклад, у статті 357 ЦПК України. Разом з тим, на відміну від процесуальних строків, продовження яких має абсолютний характер, службові строки продовжуються лише за умови, якщо вчинення процесуальної дії суддею (судом) залежить від вчинення або невчинення певних процесуальних дій учасниками справи. Іншими словами, внесені зміни не знімають із судді (суду) обов`язку вчинювати процесуальні дії та ухвалювати відповідні процесуальні рішення у строки, прямо передбачені нормами ЦПК України, якщо учасники справи належним чином виконали покладені на них обов`язки та реалізували надані їм права.

Водночас, ураховуючи, що за загальним правилом ЦПК України не ставить в залежність вчинення процесуальних дій суддею (судом) або ухвалення відповідного судового рішення від вчинення процесуальних дій учасниками справи, у цьому випадку, за логікою внесених законодавчих змін, початок службових строків має обчислюватися з моменту вчинення відповідних процесуальних дій учасниками справи.

Під час чинності пункту 3 розділ ХІІ «Прикінцеві положення» ЦПК Україниу редакції Закону № 540-ІХ суди не могли протягом дії карантинуздійснювати розгляд справи, в якій зобов`язаний судом учасник не вчинив процесуальної дії, яка від нього очікується, не реалізував надані йому процесуальні права.

17 липня 2020 року набув чинності Закон України від 18 червня 2020 року № 731-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метоюзапобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)». Згідно з пунктом 2 цього Закону пункт 3 розділу XII «Прикінцеві положення» ЦПК України викладено в такій редакції: «3. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку із карантином».

Відповідно до пункту 2 Прикінцевих та перехідних положень вказаного Закону процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 4 розділу X «Прикінцеві положення» Господарського процесуального кодексу України, пункту 3 розділу XII «Прикінцеві положення» Цивільного процесуального кодексу України, пункту 3 розділу VI «Прикінцеві положення» Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 30 березня 2020 року № 540-IX, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом.

Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.

20-денний строк з часу набрання чинності Законом України від 18 червня 2020 року № 731-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» закінчився 06 серпня 2020 року.

Відповідно до частини першої статті 1 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Ухвалою Чернівецького апеляційного суду від 01 квітня 2020 року апеляційну скаргу АТ КБ «Приватбанк» повторно залишено без руху, оскільки підстави пропуску строку на апеляційне оскарження визнані неповажними, та продовжено строк на усунення недоліків апеляційної скарги на п`ять днів.

07 квітня 2020 року АТ КБ «Приватбанк» отримало ухвалу суду апеляційної інстанції від 01 квітня 2020 року, якою заявнику продовжено на п`ять днів строк на усунення недоліків апеляційної скарги - звернення із заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду.

Оскарженою ухвалою Чернівецького апеляційного суду від 22 квітня 2020 року у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою АТ КБ «ПриватБанк» на рішення Шевченківського районного суду м. Чернівців від 20 грудня 2019 року відмовлено, оскільки заявником не наведені обґрунтовані причини поважності пропуску строку на апеляційне оскарження у визначений апеляційним судом строк.

Дійшовши вказаного висновку, апеляційний суд не звернув уваги на те, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені, зокрема, статтею 357 ЦПК України (вчинення відповідної процесуальної дії зобов`язаним судом учасником справи), були проводжені на строк дії такого карантину.

Дійшовши висновку про те, що заявником не наведено обґрунтованих причин пропуску строку на апеляційне оскарження, апеляційний суд не надав оцінки поданій АТ КБ «ПриватБанк» до апеляційного суду заяві про усунення недоліків апеляційної скарги на рішення Шевченківського районного суду м. Чернівці від 20 грудня 2019 року, яка була надіслана засобами поштового зв`язку 21 квітня 2020 року на виконання вимог ухвали апеляційного суду від 01 квітня 2020 року (а. с. 239).

Із урахуванням наведеного, висновок апеляційного суду щодо наявності підстав для відмови у відкритті апеляційного є необґрунтованим та передчасним.

Підставою для скасування судових рішень суду першої та апеляційної інстанцій і направлення справи для продовження розгляду є порушення норм матеріального чи процесуального права, що призвели до постановлення незаконної ухвали суду першої інстанції та (або) постанови суду апеляційної інстанції, що перешкоджають подальшому провадженню у справі (частина шоста статті 411 ЦПК України).

Частиною четвертою статті 406 ЦПК України передбачено, що у випадках скасування судом касаційної інстанції ухвал суду першої або апеляційної інстанцій, які перешкоджають провадженню у справі, справа передається на розгляд відповідного суду першої або апеляційної інстанції.

Таким чином, доводи касаційної скарги дають підстави для висновку, що оскаржена ухвала апеляційного суду винесена без додержання норм процесуального права.

У зв`язку із наведеним, колегія суддів вважає, що касаційна скарга підлягає задоволенню, а оскаржена ухвала суду апеляційної інстанції - скасуванню з передачею справи на розгляд суду апеляційної інстанції.

Керуючись статтями 400, 402, 406, 409, 411, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» задовольнити.

Ухвалу Чернівецького апеляційного суду від 22 квітня 2020 року скасувати, а справу передати на розгляд до суду апеляційної інстанції.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий Є. В. Синельников
Судді О. М. Осіян
Н. Ю. Сакара
С. Ф. Хопта
В. В. Шипович