Справа № 468/1361/19-ц
БАШТАНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.02.2020 року Баштанський районний суд Миколаївської області в складі: головуючого по справі судді - Янчук С.В., секретаря - Хижняк К.А., розглянувши у судовому засіданні в залі суду міста Баштанка справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Старогороженської сільської ради Баштанського району Миколаївської області, третя особа - приватний нотаріус Баштанського нотаріального кругу Гоцуляк Сергій Станіславович про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. На обґрунтування вимог в заяві зазначив, що ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_1 . Його батьками є мати ОСОБА_2 та батько ОСОБА_3 . ІНФОРМАЦІЯ_2 помер батько ОСОБА_3 , після смерті якого відкрилась спадщина у вигляді земельної ділянки площею 10,92 умовних кадастрових гектарів, яка розташована в межах території Старогороженської сільської ради Баштанського району Миколаївської області, цільове призначення - для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастровий номер :01:000:0229, що підтверджується державним актом на право власності на земельну ділянку від 23 січня 2006 року.

У встановлений законом шестимісячний строк з моменту відкриття спадщини позивач до нотаріальної контори із заявою про її прийняття не звернувся, оскільки перебував за межами України па заробітках, що підтверджується копією паспорта із відмітками митної служби про перетин кордону. Крім того, він нещодавно дізнався про існування спадщини у вигляді земельної ділянки. Повернувшись на Україну, йому у вересні 2019 року зателефонувало ПП «ВІРЕС» та повідомило, що у них в оренді перебуває земельна ділянка, власником якої був його батько та надали йому копію договору оренди земельної ділянки та копію державного акту.

10 жовтня 2019 року позивач звернувся до приватного нотаріуса Баштанського районного нотаріального округу Миколаївської області Гоцуляка С.С. із заявою із заявою задля оформлення спадкових прав після смерті свого батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 . Йому було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, оскільки пропущений строк, тривалістю шість місяців, для подачі заяви про прийняття спадщини та рекомендовано звернутись до суду.

Заяву про відмову від прийняття спадщини позивач не подавав, від права на спадкування не усунутий і бажає прийняти спадщину. Інших спадкоємців немає. ІНФОРМАЦІЯ_4 померла мати позивача (дружина ОСОБА_3 ) ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 . Спадщина, яка відкрилася після смерті батька ніким не прийнята, а також не визнана судом відумерлою

В судове засідання позивач не з`явився, до суду від представника позивача надійшла заява про розгляд справи у відсутність представника та підтримання позову.

Представник відповідача до суду не з`явився, надавши заяву про визнання позову та слухання справи у відсутність представника.

Третя особа про розгляд справи повідомлена вчасно та належним чином, заяв до суду не надано.

Дослідивши матеріали справи (копію свідоцтва про народження ОСОБА_1 , копію свідоцтва про одруження, копію свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 , серії НОМЕР_1 , копію державного акту на землю, договору оренди земельної ділянки від 01.06.2007р. та акт приймання передачі об`єкта оренди від 30.11.2007р., постанову нотаріуса від 10.10.2019р.), суд вважає вимоги позивача обґрунтованими та підлягаючими задоволенню.

За змістом норм статей 1268- 1269 ЦК порядок прийняття спадщини встановлюється залежно від того, чи проживав постійно спадкоємець разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини та від особливостей правового статусу спадкоємця як малолітньої, неповнолітньої, недієздатної особи або ж особи, цивільна дієздатність якої обмежена.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто.

Відповідно до ст. 1272 ЦК визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Абзацами 1, 2, 3, 4 п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» встановлено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Згідно ч.3 п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12 червня 2009 р. "Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції", у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону і не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи.

Задовольняючи позов суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними, тому, враховуючи те, що позивач тривалий час перебував за межам країни, нещодавно лише дізнався про наявність спадщини, на підставі представлених доказів, суд відносить до поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

На підставі рішення суду про визначення додаткового строку для прийняття спадщини спадкоємець повинен у визначений судом строк звернутися до нотаріальної контори та подати відповідну заяву, після чого він буде вважатися таким, що прийнявспадщину.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 89, 263-265 ЦПК України, ст. ст. 1220, 1221, 1270 ч. 1, 1272 ч. 3 ЦК України, суд,

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , уродженцю с.Мала Севастянівка Христинівського району Черкаської області, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , паспорт НОМЕР_3 , виданий 28 червня 1996 року Корабельним РВ ММУ УМВС України в Миколаївській області, РНОКПП НОМЕР_4 додатковий строк для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , терміном два місяці з дня набрання рішенням чинності.

Учасники справи мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду повністю або частково. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів із дня його проголошення безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду .

СУДДЯ: