Справа № 461/2900/19
Провадження № 2/461/141/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.02.2020 року

Галицький районний суд міста Львова

у складі головуючого судді Фролової Л.Д.,

за участі секретаря Збожної О.Р.,

розглянувши у судовому засіданні позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участю третіх осіб: Львівського комунального підприємства «Цитадель-Центр», ОСОБА_3 , про усунення перешкод в користуванні майном, відшкодування матеріальної шкоди, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася до суду з відповідним позовом, в якому просила суд зобов`язати відповідача не чинити перешкод у користуванні майном, що перебуває у спільній власності мешканців буд. АДРЕСА_1 , а саме водопровідним стояком централізованого водопостачання, надати вільний до нього доступ представникам ЛКП «Цитадель-Центр» у випадках аварійних ситуацій або відсутності водопостачання; зобов`язати відповідача привести внутрішньобудинкову мережу водопостачання до попереднього стану; стягнути матеріальну шкоду.

Позивач до суду не прибула, свого представника в судове засідання не направила.

Відповідач ОСОБА_2 в письмовій заяві просила розгляд справи здійснювати за її відсутності (а.с.175).

Треті особи до суду не з`явилися, хоча були належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про залишення його без розгляду.

Ухвалою Галицького районного суду м. Львова від 26 квітня 2019 року відкрито провадження, вирішено проводити розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників.

Положення ст. 43 Цивільного процесуального кодексу України визначають, що учасники справи зобов`язані, зокрема, з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Згідно ч. 3 ст. 131 Цивільного процесуального кодексу України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Таким чином, обов`язок суду полягає у перевірці не лише факту належного повідомлення позивача про час і місце судового засідання, а й про поважність причин такої неявки, якщо вони були зазначені. Поважними, з урахуванням конкретних обставин справи, вважаються причини, які за об`єктивних, тобто не залежних від позивача, обставин унеможливлювали або істотно утруднювали вчинення ним відповідних процесуальних дій; при цьому береться до уваги й те, чи вживав позивач заходів до усунення цих обставин або послаблення їх негативного впливу на виконання позивачем процесуальних обов`язків, покладених на нього судом.

Одночасно, слід зазначити, що суд не зобов`язаний сам з`ясовувати причини неявки належно сповіщеного позивача, оскільки обов`язок повідомити про ці причини і надати докази поважності неявки покладений на сторін. Відповідні докази оцінюються судом за загальними правилами статті 89 ЦПК України.

Суд звертає увагу на той факт, що Цивільним процесуальним кодексом України не передбачено відкладення судового засідання з умовою надання доказів поважності причини неявки у майбутньому. Причину неявки потрібно перевірити і встановити безпосередньо у судовому засіданні, якщо така є. Тому для цього необхідно, щоб позивач надав письмову інформацію з доказами про це.

Відтак, сторони зобов`язані надавати докази, що підтверджують поважні причини неявки у судове засідання, про відкладення якого просять суд.

В судові засідання 22 жовтня 2019 року, 14 листопада 2019 року, 14 січня 2020 року, 28 січня 2020 року та 27 лютого 2020 року позивач та її представник до суду не з`явилися.

Про судове засідання 22 жовтня 2019 року представник позивача ОСОБА_4 був повідомлений в судовому засіданні 15 серпня 2019 року, про що наявна його розписка (а.с.152). В наступні судові засідання 14 листопада 2019 року та 14 січня 2020 року позивач була викликана шляхом надіслання їй судових повісток (а.с.180,189), які були отримані членом її сім`ї третьою особою ОСОБА_3 , про що наявна його розписка в рекомендованих повідомленнях про вручення (а.с.193,195). Крім того, про засідання 14 листопада 2019 року телефоном був повідомлений представник позивача ОСОБА_4 (а.с.185).

Судові повістки з повідомленням про розгляд справи на 28 січня та 27 лютого 2020 року, які були направлені на її адресу, що вказана у позові: АДРЕСА_2 , отримані не були. Конверти повернулися до суду (а.с.213,214) з довідкою ПАТ «Укрпошта» у зв`язку із закінченням терміну зберігання.

Відповідно до п.п. 91, 99, 100, 101 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету міністрів України № 270 від 05 березня 2009 року поштові відправлення, поштові перекази доставляються оператором поштового зв`язку адресатам на поштову адресу або видаються в об`єкті поштового зв`язку.

Рекомендовані листи з позначкою "Судова повістка" та "Судове повідомлення", які не були вручені під час доставки, повторні повідомлення про надходження реєстрованих поштових відправлень, адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою або під час вручення в об`єкті поштового зв`язку вручаються адресату, а у разі його відсутності - повнолітньому члену сім`ї за умови пред`явлення документа, що посвідчує особу, а також документа, що посвідчує родинні зв`язки з адресатом.

У разі відсутності адресата або повнолітніх членів його сім`ї до абонентської поштової скриньки адресата вкладається повідомлення про надходження зазначеного реєстрованого поштового відправлення, поштового переказу, рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, поштового переказу.

У разі, коли адресата неможливо повідомити про надходження реєстрованого поштового відправлення, поштового переказу за номером телефону, зазначеним відправником у поштовій адресі, до його абонентської поштової скриньки вкладається повідомлення про надходження такого поштового відправлення, поштового переказу.

Відповідно до ч. ч. 3, 9 ст. 130 ЦПК України якщо особу, якій адресовано судову повістку або судове повідомлення, не виявлено в місці проживання, повістку або повідомлення під розписку вручають будь-кому з повнолітніх членів сім`ї, які проживають разом з нею. У такому випадку особа, якій адресовано повістку чи повідомлення, вважається належним чином повідомленою про час, дату і місце судового засідання, вчинення іншої процесуальної дії.

У разі відмови адресата одержати судову повістку чи повідомлення особа, яка її доставляє, робить відповідну помітку на повістці і повертає її до суду. Особа, яка відмовилася одержати судову повістку або повідомлення, вважається повідомленою.

Виходячи з цього, порядку повідомлення адресата про надходження судової повістки або повідомлення, неявка адресата за її отриманням у поштовому відділенні є відмовою від її отримання, а тому повідомлення позивача про судові засідання 28 січня та 27 лютого 2020 року вважається належним.

Судом враховується, що права особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження.

Європейський суд з прав людини у рішенні «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Відтак, суд встановив, що позивач ОСОБА_1 п`ять разів поспіль не прибула за викликом, не направила в судове засідання свого представника. Про поважні причини неприбуття суд не повідомила, належних і допустимих доказів існування таких причин не надала. Тому, суд вважає, що позовну заяву необхідно залишити без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 13, 258 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участю третіх осіб: Львівського комунального підприємства «Цитадель-Центр», ОСОБА_3 , про усунення перешкод в користуванні майном, відшкодування матеріальної шкоди залишити без розгляду.

Роз`яснити заявнику, що залишення заяви без розгляду не перешкоджає повторному зверненню до суду з того самого питання.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 15-денний строк з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом 15 днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Л.Д. Фролова