Справа № 194/1447/20
Номер провадження № 2-о/194/50/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 листопада 2020 року м.Тернівка

Суддя Тернівського міського суду Дніпропетровської області Корягін В.О., при прийнятті заяви ОСОБА_1 , заінтересована особа: Слобідсько-Кульчієвецька сільська рада, про встановлення фактів, які мають юридичне значення, -

В С Т А Н О В И В:

Заявник ОСОБА_1 звернулася до суду з заявою про встановлення фактів, які мають юридичне значення. Просить встановити факт її перебування в період з 25 травня 1996 року по 05 листопада 2000 року на утриманні своєї співмешканки ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у с. Баговиця Камянець-Подільського району Хмельницької області; встановити факт прийняття нею спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка складається з земельної частки (паю), який пожеребкований за номером 1199, зареєстрований 12 грудня 1996 року по с. Баговиця, розміром в умовних кадастрових гектарах 2,23 га, та знаходиться в адміністративних межах Слобідсько-Кульчиєвецької сільської ради Камянець-Подільського району Хмельницької області. Встановлення зазначених фактів їй необхідно для отримання спадщини на земельну частку (пай). При цьому, заявник зазначає, що державного акту на пай не має та втрачено.

Ознайомившись з заявою та доданими до неї документами приходжу до наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Відповідно до ч.1 ст. 293 ЦПК окреме провадження це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Згідно з п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Відповідно до ч. 2 ст. 315 ЦПК України передбачено, що у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

В Постанові Пленуму Верховного суду України за № 5 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» роз`яснено, що суд вправі розглядати справи про встановлення факту, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки. Тобто, від встановлення такого факту залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян та встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, якщо: згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав; чинне законодавство не передбачає іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; установлення такого факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право.

Таким чином, юридичні факти можуть бути встановлені лише для захисту, виникнення, зміни або припинення особистих чи майнових прав самого заявника.

Вказана позиція узгоджується з правовим висновком викладеним у постановах Верховного Суду від 15 квітня 2020 року у справі №302/991/19, від 05 листопада 2020 року у справі №755/4041/20, від 05 листопада 2020 року у справі № 335/5457/20.

Згідно п.2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 р. № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними.

Виходячи зі змісту поданої заяви, встановлення факту, що має юридичне значення, необхідно заявнику для отримання свідоцтва про право на спадщину на земельну частку (пай). При цьому, заявник зазначає, що державного акту на пай не має та його втрачено, що підтверджується довідкою відділу Держгеокадастру у Кам`янець-Подільському районі Хмельницької області від 24.06.2016 р. та копією оголошення від 02.12.2016 року про визнання недійсним сертифікату про право на земельну частку (пай) на ім`я ОСОБА_2 . Отже, заявник буде в подальшому звертатися до суду з позовом про визнання права власності за нею на даний земельний пай, що є спором про право.

Окрім того, з заяви та доданих до неї документів вбачається, що неповнолітніх, малолітніх, недієздатних та обмежено дієздатних спадкоємців у спадкодавця немає, та надає на підтвердження цього копію довідки Устянської сільської ради Кам`янець-Подільського району Хмельницької області від 25 липня 2017 року. Натомість, щодо наявних повнолітніх дієздатних спадкоємців після смерті ОСОБА_2 заявник нічого не зазначає. Отже, суд позбавлений можливості перевірити дані факти, а тому в разі наявності спадкоємців, суд також зазначає, що є спір про право.

Відповідно до ч. 4 ст. 315 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

На підставі зазначеного, приходжу до висновку, що заявником заявлено вимоги про встановлення фактів, які не підлягають розгляду в порядку окремого провадження, оскільки вбачається спір про право, та які підлягають вирішенню виключно у позовному провадженні, а тому вважаю за можливе відмовити у відкритті провадження у справі.

Враховуючи наведене та керуючись ст. ст. 293, 315, ЦПК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити у відкритті провадження у справі №194/1447/20 за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Слобідсько-Кульчієвецька сільська рада, про встановлення фактів, які мають юридичне значення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду або через Тернівський міський суд Дніпропетровської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повне судове рішення складено 26 листопада 2020 року.

Головуючий суддя В.О. Корягін