УХВАЛА

про забезпечення позову

"21" лютого 2020 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Виниченко Л.М.,

при секретарі Сіренко Д.В.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду клопотання представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про забезпечення позову,-

у с т а н о в и в:

В провадженні Дніпровського районного суду м. Києва знаходиться цивільна справа № 755/15862/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Горбунова Леся Василівна про визнання правочину недійсним в порядку спадкування.

В судовому засіданні представником позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 заявлено клопотання про забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 , що належить на праві власності ОСОБА_3 , про що подав відповідну заяву.

Клопотання мотивує тим, що не вжиття заходів забезпечення позову у разі його задоволення може призвести до ускладнення виконання рішення суду, оскільки квартира відповідачем може бути відчужена.

Позивач підтримав заявлене клопотання.

Представник відповідача ОСОБА_3 ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, посилаючись на його безпідставність, зазначив, що відповідач не має наміру відчужувати квартиру, крім того у поданому представником позивача клопотанні про забезпечення позову не зазначено про зустрічне забезпечення позову.

Вислухавши клопотання представника позивача, думку позивача та представника відповідача з приводу заявленого клопотання, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до положень ч. ч. 1, 2 ст. 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно п. п. 1, 2 ч. 1 ст. 150 ЦПК України, позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії.

Відповідно до ч. 5 ст. 153 ЦПК України залежно від обставин справи суд може забезпечити позов повністю або частково.

Згідно пункту 4 постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Предметом спору за заявленими вимогами є визнання недійсним договору довічного утримання від 14.11.2016 року укладеного між ОСОБА_5 та відповідачем ОСОБА_3 , посвідченого приватним нотаріусом КМНО Горбуновою Л.В., зареєстрованого в реєстрі за № 2306. За спірним правочином ОСОБА_5 передала у власність відповідачу квартиру АДРЕСА_1 .

Позивач є спадкоємцем ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

З приводу заявлених представником відповідача заперечень на клопотання з посиланням на обов`язковість застосування зустрічного забезпечення позову суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 154 ЦПК України, суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо: позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Так судом з`ясовано та підтверджується матеріалами справи, що позивач ОСОБА_1 зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_2 . Крім цього, матеріали справи не містять доказів щодо заподіяння відповідачу збитків, які можуть бути спричинені забезпеченням позову у випадку відмови у позові, а тому підстави для обов`язкового застосування судом заходів зустрічного забезпечення відсутні.

Таким чином, з метою захисту прав та інтересів позивача та з метою уникнення будь яких дій з боку відповідача, спрямованих на відчуження квартири, право власності на яку набуто на підставі спірного договору довічного утримання, що в свою чергу унеможливить виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог, суд вважає за доцільне задовольнити подану представником позивача заяву та накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 .

Керуючись статтями 149, 150, 153, 353 ЦПК України, суд -

п о с т а н о в и в :

Заяву представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про забезпечення позову задовольнити.

Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 , що належить на праві власності ОСОБА_3 .

Відомості про відповідача: ОСОБА_3 , адреса місця проживання: АДРЕСА_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 .

Відомості про позивача: ОСОБА_1 , адреса місця проживання: АДРЕСА_4 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 .

Ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її скарження.

Ухвала може бути пред`явлена до виконання протягом трьох років з дня її постановлення.

Ухвала набирає чинності з 21 лютого 2020 року.

Виконання ухвали доручити Дніпровському районному відділу Державної виконавчої служби м. Києва Головного територіального управління юстиції в м. Києві.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Ухвала суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду або ухвала суду не були вручені у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 21 лютого 2020 року.

Суддя Л.М.Виниченко