ЧЕРВОНОАРМІЙСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 292/1135/19
Номер провадження 2/292/7/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М УК Р А Ї Н И

26 лютого 2020 року смт.Пулини

Червоноармійського районного суду Житомирської області

Суддя - Гуц О.В.

секретар судового засідання Риданова Г.В.

розглянувши у судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Пулинський районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Житомирській області про оспорювання батьківства та виключення запису про батька з актового запису про народження дитини.

В С Т А Н О В И В :

У серпні 2019 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із зазначеним позовом до ОСОБА_2 , мотивуючи його тим, що він записаний у свідоцтві про народження ІНФОРМАЦІЯ_1 дитини ОСОБА_3 , який народився у ОСОБА_2 , батьком. Це підтверджується записом у свідоцтві про народження дитини ОСОБА_3 серії НОМЕР_1 , яке видано 09 жовтня 2009 року Бабичівською сільською радою Пулинського (бувшого Червоноармійського) району Житомирської області. Тоді ж, 09.10.2009 року було складено актовий запис про народження дитини за №6.

Дитина на даний час проживає біля відповідача, що підтверджується довідкою № 669 від 26.11.2018 року Мартинівської сільської ради Пулинського району Житомирської області.

Фактично він з відповідачем ніколи разом не проживали, не вели спільного господарства, не мали спільних коштів. Їх нетривала зустріч відбулася у м. Києві, де він знаходився на роботі. Вони мали подружні стосунки, але разом не проживали, зустрічалися не часто, поскільки відповідач проживала у с. Бабичівка, Пулинського району, Житомирської області, перебуваючи в офіційному шлюбі. Бували періоди коли вони не бачились і не спілкувалися на протязі місяців.

Взимку 2008 року відповідач повідомила йому про вагітність і він будучи впевненим, що це його дитина, не заперечував і вона народила дитину.

Реєстрацію дитини у Бабичівській сільській раді Пулинського району Житомирської області проводила відповідач, оскільки на той час він проживав у смт. Тростянець Вінницької області. ОСОБА_2 запросила його для реєстрації дитини і він погодився, щоб його записали батьком новонародженого. Там було складено актовий запис №6 від 09.10.2009 року про те, що у ОСОБА_2 народився син ОСОБА_3 , батьком якого був записаний він, згідно поданої заяви.

Взимку 2009 року після чергової сварки з відповідачем, вони перестали спілкуватися і втратили зв"язок.

На момент реєстрації дитини, він був переконаний, що є батьком ОСОБА_3 , проте зараз у нього є сумніви щодо його батьківства.

У листопаді 2018 року відповідач попросила його написати заяву про позбавлення батьківських прав. Він написав заяву з надією, що ОСОБА_2 , усвідомивши сумління щодо неправильного запису про батька дитини, вирішить питання справедливості для них обох.

На даний час він отримав ухвалу Тростянецького районного суду від 28.05.2019 року про відкриття провадження у цивільній справі № 147/532/19 за позовом ОСОБА_2 до нього про позбавлення батьківських прав та стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

За час, який пройшов від народження дитини вони з відповідачем не спілкувались. Поведінка ОСОБА_2 спонукала його засумніватись щодо його батьківства дитини ОСОБА_3 , тому вважає за необхідне призначити судово-генетичну експертизу для вирішення питання чи є він батьком ОСОБА_3 .

Враховуючи викладене, просить суд виключити з актового запису №06 від 09 жовтня 2009 року, про народження ІНФОРМАЦІЯ_1 дитини ОСОБА_3 у відповідача ОСОБА_2 , вчиненого Бабичівською сільською радою Пулинського (бувшого Червоноармійського) району Житомирської області, даних про те, що батьком є ОСОБА_1 .

26 вересня 2019 року відповідач надала суду відзив на позовну заяву, в якому зазначає, що вона переконана, що ОСОБА_1 є біологічним батьком неповнолітнього ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , тому вимогу позивача про виключення з актового запису №6 від 09.10.2009 року відомостей про ОСОБА_1 , як батька дитини, не визнає.

Позивач в судове засідання не з"явився, надав суду письмову заяву, в якій просить справу розглянути без його участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі.

Відповідач в судове засідання не з"явилася, надала суду письмову заяву, в якій просить справу розглянути без її участі, даний позов визнає повністю.

Представник третьої особи - Пулинського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Житомирській області в судове засідання не з"явився, надали суду письмове клопотання про розгляд справи без їх участі, проти позову не заперечують, позовні вимоги підтримують.

Згідно ч.3 ст.211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

У відповідності до ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення, виходячи з наступного.

Як передбачено ч.4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Згідно ст. 136 СК України, особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття. Оспорювання батьківства неможливе у разі смерті дитини. Не має права оспорювати батьківство особа, записана батьком дитини, якщо в момент реєстрації себе батьком дитини вона знала, що не є її батьком, а також особа, яка дала згоду на застосування допоміжних репродуктивних технологій відповідно до частини першої статті 123 цього Кодексу. До вимоги чоловіка про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини позовна давність не застосовується.

Відповідно до п.11 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 15.05.2006 року №3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень (ст.136 Сімейного кодексу України) шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї як про батька з актового запису про народження дитини, а також жінка, котра народила дитину у шлюбі (ст.138 СК України), звернувшись із позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка як про батька дитини. Предметом доказування у таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження цієї дитини.

Судом встановлено, що згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 від 09.10.2009 року, батьками ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , записані ОСОБА_1 та ОСОБА_2 (а.с.23).

Відповідно до довідки Мартинівської сільської ради Пулинського району Житомирської області №664 від 26.11.2018 року, до складу сім" ї ОСОБА_2 , яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , входять: батько - ОСОБА_5 , мати - ОСОБА_6 , дочка - ОСОБА_7 , син - ОСОБА_3 (а.с.7).

Як вбачається з копії позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про позбавлення батьківських прав та стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини, поданої до Тростянецького районного суду Вінницької області, ОСОБА_2 просить позбавити батьківських прав ОСОБА_1 стосовно малолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ., та стягнути з ОСОБА_1 на її користь аліменти на утримання сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 1/4 частини його заробітку (доходу), але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку, починаючи з дня подання заяви і до повноліття дитини (а.с.8-9).

Згідно ухвали Тростянецького районного суду Вінницької області від 28.05.2019 року, було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа Орган опіки і піклування Пулинської районної державної адміністрації Житомирської області про позбавлення батьківських прав та стягнення аліментів (а.с.10).

Відповідно до ухвали Червоноармійського районного суду Житомирської області від 08.10.2019 року, по даній справі призначено судово- генетичну експертизу.

Як вбачається з листа Медико-генетичного центру "Мама-Папа" від 16.12.2019 року, ухвалу Червоноармійського районного суду від 09.10.2019 року, залишено без розгляду, оскільки для проведення дослідження на батьківство необхідна наявність біологічних зразків від всіх учасників, а зразки дитини ОСОБА_3 відсутні, так як ОСОБА_2 разом із дитиною ОСОБА_3 не з"явилась.

За вищевказаних обставин 24.12.2019 року ухвалою Червоноармійського районного суду провадження у вказаній справі було поновалено.

За правилами ст.ст. 12, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно вимог ст. 76 цього Кодексу, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами:1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Як вбачається зі ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Будь-яких належних та допустимих доказів (документів, показів свідків) на спростування позовних вимог ОСОБА_1 , відповідач ОСОБА_2 , не надала.

Суд приходить до переконання про те, що визнання відповідачем позову не суперечить вимогам закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, а тому з огляду на викладене позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають до задоволення.

На підставі наведеного вище та керуючись ст.ст. 136 СК України, ст.ст. 12, 13, 76, 77, 81, 139, 211, 247, 263-265, 268 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Пулинський районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану головного територіального управління юстиції у Житомирській області про оспорювання батьківства та виключення запису про батька з актового запису про народження дитини, задовольнити.

Виключити з актового запису №06 від 09 жовтня 2009 року, про народження ІНФОРМАЦІЯ_1 дитини ОСОБА_3 , вчиненого Бабичівською сільською радою Червоноармійського району Житомирської області, даних про те, що батьком є ОСОБА_1 .

Відповідно до п.п.15.5 та п.15 ч.1 Розділу ХІІІ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно- телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Рішення може бути оскаржено, шляхом подачі апеляційної скарги до Житомирського апеляційного суду через Червоноармійський районний суд протягом 30-ти днів з дня проголошення рішення.

Суддя О. В. Гуц