Провадження № 2/369/4815/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 листопада 2020 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Усатова Д.Д.,

за участю секретаря Житар А.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву адвоката Касьяненко Д.Л., що діє в інтересах ОСОБА_1 про забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства Комерційного банку «Приватбанк» про визнання припиненими правовідносин за договором іпотеки ,-

В С Т А Н О В И В :

У листопаді 2020 року представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Касьяненко Д.Л. звернувся до Києво-Святошинського районного суду Київської області із заявою про забезпечення позову, яка мотивована тим, що 16 червня 2005 року між Закритим акціонерним товариством комерційний банк «ПриватБанк», правонаступником якого є Акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк» та ОСОБА_1 було укладено Кредитний договір № К2Н0GК00260889 за умовами якого Банк надає позичальнику кредит в розмірі 477 600,00 доларів США зі строком повернення до 16 червня 2025 року.

В забезпечення виконання позичальником умов кредитного договору 16 червня 2005 року між банком та ОСОБА_1 було укладено договір іпотеки, посвідчений приватним нотаріусом Києво-Святошинського районного нотаріального округу Київської області Федотовою О.В. за зареєстрованим в реєстрі за № 3696.

Згідно умов договору в іпотеку банку було передано нерухоме майно за адресою: АДРЕСА_1 ( літ. А, цегла), при ньому: гараж ( літ. Б, цегла), навіс-барбекю ( літ. В, цегла), огорожа ( № 1-5, метал, цегла). Загальна площа житлового будинку, який здається під заставу - 301,10 кв.м., житлова площа - 86.30 кв.м.

На підставі вищезазначеного договору іпотеки, приватним нотаріусом Києво- Святошинського районного нотаріального округу Київської області Федотовою О.В. було накладено заборону відчуження на нерухоме майно за реєстровим номером 3697.

З Єдиного реєстру судових рішень позивач дізнався, що у серпні 2013 року ПАТ КБ «ПриватБанк» звернувся до Києво-Святошинського районного суду Київської області із позовом до ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки.

24 червня 2016 року Києво-Святошинським районним судом Київської області було винесено рішення по справі № 369/8077/13-ц за позовом ПАТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки, відповідно до якого позовні вимоги ПАТ КБ «ПриватБанк» були задоволені частково: в рахунок погашення заборгованості за кредитним договором звернуто стягнення на предмет іпотеки, нерухоме майно, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ; стягнуто з відповідача ОСОБА_1 на користь ПАТ КБ "Приватбанк" судові витрати що складаються з судового збору у розмірі 3 441 (три тисячі чотириста сорок одна) грн. В задоволенні решти позовних вимог було відмовлено. Із сайту Державного підприємства «Сетам» позивачу стало відомо, що приватним виконавцем Корольовим Михайлом Андрійовичем в рамках виконавчого провадження № 59914962, яке було відкрите на виконання рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 24 червня 2016 року по справі № 369/8077/13-ц, було виставлено предмет іпотеки на електронні торги.

Так, 06 грудня 2019 року електронні торги з реалізації предмету іпотеки ( лот № 387018) не відбулися у зв`язку з відсутністю допущених учасників торгів. 16 грудня 2020 року проводились повторні електронні торги з реалізації предмету іпотеки ( лот № 397728), які також не відбулися у зв`язку з відсутністю допущених учасників торгів. 27 лютого 2020 року проходили треті електронні торги з реалізації предмету іпотеки (лот № 405248), які також не відбулися у зв`язку з відсутністю допущених учасників торгів.

Виконавче провадження 59914962 в подальшому було завершено приватним виконавцем Корольовим М.А. шляхом винесення постанови про повернення виконавчого листа стягувачу.

Враховуючи вищевикладене просив суд накласти арешт на нерухоме майно за адресою: АДРЕСА_1 (літ. А, цегла) при ньому: гараж ( літ Б, цегла), навіс-барбекю ( літ В, цегла), огорожа ( № 1- 5, метал, цегла).

Частиною 1ст. 153 ЦПК України передбачено, що заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи, а тому вирішення питання забезпечення позову здійснюється без присутності осіб, які беруть участь у справі.

Сторони в судове засідання не з`явились, оскільки не повідомлялись про час та місце розгляду справи у відповідності до вимог ч. 1 ст. 153 ЦПК України, що не є перешкодою для розгляду даної заяви.

Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

У відповідності до ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Суд, вивчивши матеріали справи та заяви про забезпечення позову приходить до наступного висновку.

Згідно з ч. 1ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Відповідно до ч. 2ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

З огляду на ч. 3ст. 150 ЦПК України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Згідно з п.п. 1, 2 ч.1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується, в тому числі, накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб, а також забороною вчиняти певні дії.

Відповідно до п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 №9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Метою забезпечення позову є вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь нього, в тому числі з метою запобігання потенційним труднощам у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних з ним інших осіб з метою забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

При здійсненні судочинства суди застосовують Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 №ETS N 005 (далі - Конвенція) та практику Європейського суду з прав людини як джерело права (ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»). У відповідності до приписів ст. 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Відповідно до ст. 13 Конвенції кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

При цьому, Європейський суд з прав людини у рішенні від 29.06.2006 у справі «Пантелеєнко проти України» зазначив, що засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом.

З матеріалів справи вбачається, що предметом спору за даною справою є предмет іпоетки нерухоме майно за адресою: АДРЕСА_1 було виставлено на електронні торги, які відбудуться 05 жовтня 2020 року (лот 448651).

Умовою застосування заходів до забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може утруднити чи зробити неможливим виконання судового рішення, а також те, що майно (в тому числі рухоме майно, грошові суми тощо), яке є у відповідача на момент пред`явлення до нього позову може зникнути, зменшитись за кількістю або погіршитись за якістю на момент виконання рішення.

При цьому загроза утруднення або неможливості виконання рішення суду наявні тоді, коли у сторони спору до його вирішення є можливість розпорядитися об`єктом прав, що став предметом спору.

Враховуючи викладене, а також приймаючи до уваги характер та обсяг позовних вимог, з якими позивач звернувся до суду, вважаю за необхідне заяву про забезпечення позову задовольнити.

При вирішенні питання щодо необхідності застосування зустрічного забезпечення слід зазначити наступне.

Регламентація питання про зустрічне забезпечення позову здійснюється положеннями ст. 154 ЦПК України. Зокрема, вказаною нормою передбачено, що суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення). Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

З аналізу наведеної норми вбачається, що єдиним критерієм застосування судом зустрічного забезпечення позову є забезпечення можливості відшкодування збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову. При цьому можливість таких збитків має бути ретельно досліджена судом, визначено їх потенційний розмір, оцінено співмірність застосованих заходів забезпечення позову розміру таких можливих збитків та розміру зустрічного забезпечення.

Суд не вбачає підстав для застосування зустрічного забезпечення, оскільки матеріали справи не містять доводів та аргументів, яким чином накладений арешт може завдати збитків відповідачу, а також в чому саме можуть полягати такі збитки. Окрім того, не містять матеріали справи й доказів наявності передбачених ст. 154 ЦПК України випадків обов`язкового застосування зустрічного забезпечення.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 149-159, 260, 353, 354 ЦПК України суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Заяву адвоката Касьяненко Д.Л., що діє в інтересах ОСОБА_1 про забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства Комерційного банку «Приватбанк» про визнання припиненими правовідносин за договором іпоетки - задовольнити.

Накласти арешт на нерухоме майно, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 (літ. А, цегла) при ньому: гараж ( літ Б, цегла), навіс-барбекю ( літ В, цегла), огорожа ( № 1- 5, метал, цегла).

Стягувач: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_2 .

Боржник: Акціонерне товариство Комерційний банк «ПриватБанк», , адреса реєстрації: 01001, м. Київ, вул. Грушевського, буд. 1Д.

Копію даної ухвали надіслати сторонам для відома.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Дана ухвала відповідно до Закону України «Про виконавче провадження» є виконавчим документом та може бути пред`явлена до виконання протягом трьох років з дня її постановлення.

Ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження у порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду, проте її оскарження не зупиняє її виконання.

Можливість отримати інформацію щодо справи, що розглядається, учасники справи мають на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет. Веб-адреса сторінки: http://ks.ko.court.gov.ua.

Суддя: Д.Д.Усатов