Провадження №2/756/1677/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ЗАОЧНЕ

20 жовтня 2020 року Оболонський районний суд міста Києва у складі:

головуючого - судді Жука М.В.,

при секретарі Шершньові В.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві в порядку загального провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи Управління (центр) надання адміністративних послуг Оболонської районної в м. Києві державної адміністрації, Оболонська районна в м. Києві державна адміністрація, про визнання осіб такими, що втратили право на користування жилим приміщенням та зняття з реєстраційного обліку,

в с т а н о в и в:

У серпні 2019 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до суду з позовом до ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , треті особи Управління (центр) надання адміністративних послуг Оболонської районної в м. Києві державної адміністрації, Оболонська районна в м. Києві державна адміністрація, про визнання осіб такими, що втратили право на користування жилим приміщенням та зняття з реєстраційного обліку.

В обґрунтування позову зазначають, що є власниками квартири АДРЕСА_1 на підставі договору купівлі-продажу квартири від 15.06.2019 року, посвідченого приватним нотаріусом КМНО Василенком О.А. Крім них, у вказаній квартирі зареєстровані колишні власники квартири ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , які за їхньою усною домовленістю повинні були після продажу квартири знятися з реєстраційного обліку самостійно, проте не встигли цього зробити.

Оскільки ОСОБА_3 та ОСОБА_4 не є їх родичами, у квартирі не проживають без поважних причин понад рік, проте залишаються зареєстрованими в цій квартирі, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , просять суд визнати відповідачів такими, що втратили право користування жилим приміщенням, а саме квартирою АДРЕСА_1 та зняти їх з реєстраційного обліку місця проживання.

У судове засідання позивачі не з`явилися, представник позивачів подав заяву про розгляд справи без його та позивачів участі, в якій зазначає, що позовні вимоги підтримують в повному обсязі, проти винесення заочного рішення не заперечують.

Відповідачі у судове засідання не з`явилися, про день, час та місце судового засідання повідомлялись належним чином шляхом направлення повістки за зареєстрованим місцем проживання, тому відповідно до ст. 128 ЦПК України вважаються такими, що повідомлені належним чином, про причини неявки суд не повідомили, заяви про розгляд справи за їх відсутності до суду не надходило.

Треті особи явку представників в судове засідання не забезпечили, про день, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином. Від представника Оболонської РДА в м. Києві надійшли пояснення з приводу позову, в яких він просив розглядати справу за його відсутності та прийняти законне і обґрунтоване рішення.

За таких обставин, судом постановлено ухвалу про проведення заочного розгляду справи на підставі наявних в ній доказів.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про часткове задоволення позову, виходячи з наступного.

Судом установлено, що відповідно до договору купівлі-продажу квартири від 15.06.2019 року ОСОБА_3 продав, а ОСОБА_1 та ОСОБА_2 прдбали квартиру АДРЕСА_1 (а.с. 28).

Як вбачається з витягу з Реєстру територіальної громади м. Києва, у квартирі АДРЕСА_1 зареєстровані дві особи, а саме: ОСОБА_3 та ОСОБА_4 (а.с. 29), що також підтверджується довідкою відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Оболонської РДА (а.с. 19-20).

Статею 319 ЦК України передбачено, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Згідно із ч. 1 ст. 383 ЦК України власник житлового будинку, квартири має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім`ї, інших осіб.

Відповідно до ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

Згідно зі ст. 156 ЖК України члени сім`ї власника жилого будинку (квартири), які проживають разом із ним у будинку (квартирі), що йому належить користуються жилим приміщенням нарівні з власником будинку (квартири), якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням. Аналогічну норму містить також стаття 405 ЦК України.

Таким чином, право членів сім`ї власника будинку (квартири) користуватись цим жилим приміщенням може виникнути та існувати лише за наявності права власності на будинок в особи, членами сім`ї якого вони є, а з припиненням права власності особи втрачається й право користування жилим приміщенням у членів його сім`ї.

Враховуючи, що судом установлено на підставі зібраних по справі доказів те, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 придбали квартиру в якій залишаються зареєстрованими ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , які в цій квартирі не проживають, є сторонніми особами позивачам, суд дійшов висновку про те, що відповідачі втратили право користуватися спірним житлом з моменту припинення права власності на спірну квартиру попереднього власника ОСОБА_3 .

Разом з тим, позовні вимоги про зняття відповідачів з реєстраційного обліку у квартирі задоволенню не підлягають, оскільки відповідно до ч. 1 ст. 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» рішення суду про позбавлення особи права користування житловим приміщенням, рішення суду про виселення є підставою для зняття з реєстрації місця проживання.

За таких обставин, позов ОСОБА_1 та ОСОБА_2 підлягає частковому задоволенню.

Керуючись ст.ст. 2-13, 258, 259, 263-265, 268, 280-282, 354 ЦПК України, суд -

в и р і ш и в:

Позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи Управління (центр) надання адміністративних послуг Оболонської районної в м. Києві державної адміністрації, Оболонська районна в м. Києві державна адміністрація, про визнання осіб такими, що втратили право на користування жилим приміщенням та зняття з реєстраційного обліку - задовольнити частково.

Визнати ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса: АДРЕСА_1 ) та ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса: АДРЕСА_1 ) такими, що втратили право користування квартирою АДРЕСА_1 .

В решті вимог позову - відмовити.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня отримання його копії.

Рішення суду може бути оскаржено позивачем в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги в тридцятиденний строк з дня його складення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя