Провадження № 2/761/9115/2020
У Х В А Л А

Іменем України

10 листопада 2020 року суддя Шевченківського районного суду м.Києва Притула Н.Г., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Публічного акціонерного товариства «Банк «Фінанси та кредит», треті особи: Солом`янський районний відділ державної виконавчої служби міста Києва Головного територіального управління юстиції у місті Києві, Товариства з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал» про усунення перешкоду у користуванні власністю шляхом зняття арешту з майна, -

В С Т А Н О В И В:

З Солом`янського районного суду м. Києва за підсудністю надійшла зазначена позовна заява.

Статті 175, 177 ЦПК України визначають вимоги до позовної заяви.

Згідно ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Так, вищезазначена заява подана до суду без додержання вимог, викладених у ст. 175 ЦПК України, а саме: в позовній заяві відсутні відомості щодо наявності у позивача або інших осіб оригіналів доказів, які додані до заяви в копіях, відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, а також попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Окрім цього, позивачем в своїй позовній заяві не надано підтвердження про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, що передбачено п. 10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України.

Крім того, як вбачається, в своїй заяві позивач заявляє вимоги щодо усунення перешкоду у користуванні власністю, шляхом зняття арешту з майна.

При цьому, в супереч п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, зміст позовних вимог, в даному випадку має загальний характер, тобто позивачем у своїй позовній заяві не вказано конкретно, відносно якого майна необхідно скасувати арешт, накладений державним виконавцем, вид такого майна (рухоме/нерухоме) та його розташування. Водночас, суду не надано відповідних правовстановлюючих документів, з яких можливо зробити висновок, що дане майно, належить саме позивачу.

Суду не надано документів на підтвердження тієї обставини, що майно позивача перебуває під арештом.

Водночас, в суб`єктному складі даного позову заявник визначив відповідачами - ОСОБА_2 та ПАТ «Банк «Фінанси та кредит».

Так, ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження», встановлено, що арешт накладений на майно в рамках виконавчих дій за виконавчим провадженням, знімає державний виконавець відповідною постановою.

Тобто, в розумінні зазначеної норми статті Закону України «Про виконавче провадження», з врахуванням заявлених позовних вимог, суду не зрозуміло які особисті майнові права та інтереси позивача порушили визначені ним у позовній заяві відповідачі.

Зокрема, в порушення п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, до вказаних осіб, як відповідачів - не заявлено жодної вимоги позову та не надано відповідних документів, які б підтверджували, що зазначені особи порушили права позивача.

При цьому, ч. 4 ст. 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Водночас, варто зауважити, що ст. 9 Закону України «Про судовий збір» визначено, що сума судового збору сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Так, позивачем пред`явлено позов, який має немайновий характер (на даний час, оскільки не зазначено чіткий перелік майна з якого має бути знято арешт).

У відповідності до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, сплачується судовий збір в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем сплачено судовий збір за подання даного позову, проте не в повному обсязі (768,40 грн.), при цьому, відповідно до квитанції, останній було зараховано на рахунок Солом`янського районного суду м. Києва, що суперечить положенням ст. 9 Закону України «Про судовий збір» та нормам, встановленим ЦПК України.

Таким чином, враховуючи положення Закону України «Про судовий збір» щодо порядку та розміру сплати судового збору, а також того, що відповідно до ст. 7 Закону України «Про державний бюджет на 2020 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2020 року становить 2102 грн., за подання даного позову, що має немайновий характер позивачу необхідно сплатити судовий збір у сумі 840,80 грн. за місцем розгляду справи.

Вказаний судовий збір необхідно сплатити за наступними реквізитами Шевченківського районного суду м. Києва:

Отримувач коштів УК у Шевчен.р-ні/Шевченк.р-н/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37995466

Банк отримувача Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0026011

Код класифікації доходів бюджету 22030101

У відповідності до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, оскільки позивачем не дотримані вищенаведені положення ст. 175, 177 ЦПК України, позовна заява має бути залишена без руху відповідно з наданням заявникові строку для усунення недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.175, 176, 177, 185 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Публічного акціонерного товариства «Банк «Фінанси та кредит», треті особи: Солом`янський районний відділ державної виконавчої служби міста Києва Головного територіального управління юстиції у місті Києві, Товариства з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал» про усунення перешкоду у користуванні власністю шляхом зняття арешту з майна - залишити без руху, надавши позивачу строк в десять днів з дня отримання копії даної ухвали для усунення недоліків, роз`яснивши, що в разі невиконання ухвали позовна заява буде вважатися неподаною та повернута йому.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Н.Г.Притула