ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-п/753/179/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"17" листопада 2020 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Сирбул О.Ф.

за участю секретаря Лаптєвої Ю.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва від 04.06.2020 у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про усунення перешкод в користування майном шляхом виселення, -

встановив:

Заочним рішенням Дарницький районний суд м. Києва від 04.06.2020 позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про усунення перешкод в користування майном шляхом виселення-задоволено.

Зобов`язано ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 не чинити перешкод ОСОБА_2 в користуванні квартирою АДРЕСА_1 .

Виселено ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 з квартири АДРЕСА_1 .

У липні 2020 року відповідач ОСОБА_1 звернулась до Дарницького районного суду м. Києва із заявою про перегляд заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва від 04.06.2020 у вказаній цивільній справі у порядку передбаченому ст.ст. 284, 285 ЦПК України, в якій просила переглянути вказане рішення із подальшим його скасуванням та призначити справу до розгляду у загальному порядку.

Обґрунтовуючи викладені у заяві обставини, зокрема поважність причини неприбуття до суду на розгляд справи, заявник посилалаль на те, що не була повідомлена про розгляд справи, а також зазначила на наявність обставин, що мають істотне значення для правильного вирішення справи, які не могли бути подані нею, а саме те що Постанову Київського апеляційного суду від 19.08.2020 якою скасовано рішення приватного нотаріуса КМНО Стрельченко О.В. про державну реєстрацію прав та їх обтяження від 18.10.2016 щодо реєстрації права власності на квартиру АДРЕСА_1 . Відповідач вказує на те що наведена постанова є доказом відсутності права власності на квартиру АДРЕСА_1 , а відтак доказом того, що позовні вимоги про виселення відповідачів є безпідставними.

Заявник у судове засідання не з`явилась, надавши до суду заяву про розгляд вказаної заяви у її відсутність, вимоги заяви підтримала та просила задовольнити з підстав викладених у мотивувальній частині заяви.

Позивач у судове засідання не з`явився, про причини неявки до суду не повідомив.

Відповідно до вимог ЦПК України, неявка належним чином повідомлених сторін не є перешкодою для розгляду вказаної заяви.

Вивчивши заяву про перегляд заочного рішення, матеріали справи, судом встановлено наступне.

Заочним рішенням Дарницький районний суд м. Києва від 04.06.2020 позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про усунення перешкод в користування майном шляхом виселення-задоволено.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто, за змістом вказаних положень чинного законодавства, скасування заочного рішення суду можливе за двох умов, однією з яких є поважність причини неявки в судове засідання, про які відповідач не зміг завчасно повідомити.

Водночас, з`ясування причин неявки не може бути підставою для скасування заочного рішення. Для цього відповідач має вказати докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Наявність наведених обставин повинна бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них, заочне рішення скасуванню не підлягає.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Обґрунтовуючи заявлені вимоги як на підставу для скасування заочного рішення, заявник у поданій заяві посилається, зокрема на те, що вона не була повідомленою про день, час та місце судового розгляду, у зв`язку із чим не могла вчасно скористатись наданими їй процесуальними права, серед іншого подати відзив на позов.

У відповідності до ч. 3 ст. 287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що з урахуванням наведених відповідачем підстав для скасування заочного рішення та долучених письмових доказів, на дослідженні яких наполягає відповідач, які мають істотне значення для правильного вирішення спору та враховуючи той факт, що обставини справи з`ясовуються судом на засадах змагальності, є підстави для скасування заочного рішення суду та призначення справи до розгляду за правилами загального позовного провадження.

Керуючись ст.ст. 260, 287, 288 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву - задовольнити.

Заочне рішення Дарницького районного суду м. Києва від 04.06.2020 у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про усунення перешкод в користування майном шляхом виселення - скасувати.

Призначити підготовче судове засідання в порядку загального позовного провадження на «27» лютого 2021 року о «10» год. «00» хв., у приміщенні суду за адресою: м. Київ, вул. Кошиця 5-А, зал № 222.

У підготовче судове засідання викликати учасників справи та направити їм копію вказаної ухвали.

Встановити відповідачу п`ятнадцятиденний строк для подання відповідачем відзиву на позов з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Встановити позивачу п`ятнадцятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частини третьої-п`ятої ст. 178 Цивільного процесуального кодексу України, в якій позивач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених відповідачем у відзиві заперечень і мотиви їх визнання або відхилення.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам частини третьої-п`ятої ст. 178 ЦПК України, в якому відповідач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотиви їх визнання або відхилення.

Роз`яснити учасникам справи, що будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні відповідати вимогам ст. 183 ЦПК України. Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання зазначених вимог, повертає її заявнику без розгляду.

Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересахіншихосіб, повинні подати докази разом з поданнямпозовної заяви. Відповідач повинен подати суду докази разом з поданням відзиву на позов в п`ятнадцятиденний термін з дня отримання ухвали про відкриття провадження та доданих до неї документів.У разі якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу (ст. 83 ЦПК України).

Учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї (ст. 84 ЦПК України).

Процесуальні дії, передбачені ст.ст. 39, 49, 51, 52, 53, 91, 93 ЦПК України можуть вчинятися учасниками справи до початку підготовчого судового засідання у справі.

Попередити учасників справи про неприпустимість зловживання процесуальними правами. Учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживання процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства передбачених ст. 44 ЦПК України.

У разі, якщо подання скарги, заяви, клопотання буде визнане зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Інформацію по справі можна отримати у приміщенні суду за адресою: м. Київ, вул. О. Кошиця, 5-а та на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет: https://court.gov.ua/sud2602/.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: