Справа № 442/1785/16-ц
Провадження № 2/442/27/2020
УХВАЛА

Іменем України

30 січня 2020 року Дрогобицький міськрайонний суд Львівської області

у складі:

головуючого судді Хомик А.П.

з участю секретаря судового засідання Лужецької С.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дрогобичі цивільну справу в порядку загального позовного провадження за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третьої особи Броницької сільської ради про визнання заповіту недійсним, -

встановив:

23.02.2016 позивач звернувся до суду з позовом до відповідача, в якому просить визнати недійсним заповіт, вчинений 26.01.2011 року ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 , посвідчений секретарем виконкому Броницької сільської ради.

30.01.2020 від позивача ОСОБА_1 надійшло клопотання про призначення комплексної судово-почеркознавчої експертизи, оскільки висновки експертизи, які проведені у справі, зокрема від 24.07.2018 №3872/3873/18-32 не дали точної відповіді на поставлені запитання, оскільки зазначено про таку «ймовірність підпису». Така нечітка відповідь ставить під сумнів обґрунтованість та достовірність висновку експертизи, адже відповідь повинна бути точною. Разом з тим, для порівняльного дослідження використовувались тільки вільні зразки підпису ОСОБА_3 , які містяться у Зошиті для виплати пенсії ОСОБА_3 за 1997-2008 рік, що підкреслені олівцем і виділені маркером. Висновок експертів за результатами проведення комісійної судово-почеркознавчої експертизи № 24668/24670/19-32 від 05.12.2019 суперечить попередньому висновку, оскільки вказує на те, що підпис у заповіті виконаний самою ОСОБА_3 . Вказані обставини викликають у нього недовіру до експертної установи, а тому просить призначити проведення комплексної судової почеркознавчої експертизи Харківському НДІСЕ, доповнивши питання: «Скільки часу пройшло після складення заповіту та виконання підпису на заповіті і чи можливо, що сам заповіт і підпис на ньому вчинений пізніше ніж 26.01.2011 року або зроблений за попередньою технічною підготовкою і технічними засобами.

В судовому засіданні позивач та його представник підтримали клопотання, просять його задоволити.

Відповідачка та її представник заперечили щодо поданого клопотання, вважають його безпідставним та таким, що направлене на затягування розгляду справи. Доповнили, що саме позивачем було обрано експертну установу, висновки експертів доповнюють один одного і не викликають сумнівів.

Вислухавши думку учасників судового процесу, перевіривши матеріали справи, суд вважає, що клопотання про призначення комплексної експертизи не підлягає до задоволення.

Відповідно до вимог ч.1 ст.103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Відповідно до ч.1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно з п.1 ч.2 ст. 44 ЦПК України залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема, подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Відповідно до вимог ст.110 ЦПК України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом з іншими доказами за правилами, встановленими ст.89 цього Кодексу.

Відповідно до норм ст. 112 ЦПК України комплексна експертиза проводиться не менш як двома експертами різних галузей знань або різних напрямів у межах однієї галузі знань. У висновку експертів зазначається, які дослідження і в якому обсязі провів кожний експерт, які факти він встановив і яких висновків дійшов. Кожен експерт підписує ту частину висновку, яка містить опис здійснених ним досліджень, і несе за неї відповідальність. За результатами проведених досліджень, узагальнення та оцінки отриманих результатів експертами складається та підписується єдиний висновок, в якому формулюється загальний висновок щодо поставлених на вирішення експертизи питання або питань. У разі виникнення розбіжностей між експертами висновки оформлюються відповідно до частини другої статті 111 цього Кодексу.

Поряд з цим, якщо висновок експерта буде визнано неповним або неясним, судом може бути призначена додаткова експертиза, яка доручається тому самому або іншому експерту (експертам).. Якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам). ( ст. 113 ЦПК України)

Однак, як вбачається зі змісту клопотання та те, що по справі вже було проведено дві експертизи, позивач не розмежовує ці дві норми, а вони є взаємовиключними.

Враховуючи викладене, суд вважає, що клопотання позивача про призначення у справі комплексної експертизи, не відповідає обставинам справи, та є процесуально не виправданим, в зв`язку з чим в його задоволенні слід відмовити.

Керуючись статтями 102-104, 108, 110, 111, 258, 260 ЦПК України, суд,

постановив :

У клопотанні ОСОБА_1 у цивільній справі за його позовом до ОСОБА_2 , третьої особи - Броницької сільської ради про визнання заповіту недійсним, про призначення комплексної почеркознавчої експертизі відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Хомик А.П.