Справа № 761/5153/20
Провадження № 2/761/4498/2020
У Х В А Л А

20 лютого 2020 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Саадулаєв А.І., розглянувши матеріали справи

позивач: ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 , адреса для листування: АДРЕСА_2 ),

відповідач-1: ОСОБА_2 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_2 , місце проживання АДРЕСА_3 ),

відповідач-2: ОСОБА_3 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_3 , місце проживання: АДРЕСА_4 ),

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмет спору: Публічне акціонерне товариство «Київський завод «Аналітприлад» (, місцезнаходження: 03067, м. Київ, вул. Полковника Шутова, 16),

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмет спору: Приватний нотаріус Джуринська Людмила Володимирівна (місцезнаходження: м. Київ, вул. Жилянська 31 (1-й поверх),

предмет спору: визнання права власності,

встановив:

Позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.02.2020 року вищевказана позовна заява надійшла в провадження судді Саадулаєва А.І.

Вивчивши подану заяву, вважаю, що вона не відповідає вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою - підприємцем, сплачується судовий збір у розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ціна позову визначена позивачем в розмірі 896968,80 грн.

Відтак, враховуючи положення Закону України «Про судовий збір» щодо ставок судового збору, а також порядку його сплати, позивачу необхідно сплатити судовий збір за заявлену вимогу позовної заяви в повній мірі, а саме - 8969,68 грн.

Позивачем не надано до матеріалів справи доказів сплати судового збору, проте одночасно з позовом подано клопотання про відстрочення сплати судового збору на підставі ч. 1 ст. 136 ЦПК України.

Так, відповідно до положень ч.ч.1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно з ч.1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

- розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або:

- позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або:

- предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Частиною другою цієї ж статті закріплено, що суд може зменшити розмірі судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

З наведеного вбачається, що позивач є суб`єктом, на якого розповсюджується дія законодавства щодо зменшення розміру судового збору, звільнення від його сплати, відстрочення або розстрочення його сплати, оскільки предмет позову стосується її житлових прав.

Проте, вказаною нормою Закону передбачено право суду, а не обов`язок щодо відстрочення сплати судового збору, а відповідна заява сторони розглядається виходячи із визначених нею обставин, що унеможливлюють сплату судового збору на момент звернення до суду, та підтвердження цих обставин належними та достатніми доказами. Позивач, який заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинен навести доводи і подати докази на підтвердження того, що майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

В обґрунтування клопотання позивач зазначає, що є безробітною та не має регулярного доходу, на її утриманні знаходяться двоє людей з інвалідністю - непрацездатна мати чоловіка позивачки та непрацездатна мати позивачки, посилається на необхідність здійснення додаткових фінансових витрат для догляду за ними, що підтверджується паспортом та медичною документацією.

Разом з цим з наданих позивачем виписок медичної карти стаціонарного хворого суд не може зробити висновок про необхідність здійснення додаткових витрат за відповідною особою.

Крім того відповідно до Закону України «Про державний бюджет України на 2020 рік» у 2020 році встановлено прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць у розмірі з 1 січня 2020 року - 2027 гривень, з 1 липня - 2118 гривень, з 1 грудня - 2189 гривень, а для основних соціальних і демографічних груп населення: працездатних осіб: з 1 січня 2020 року - 2102 гривні, з 1 липня - 2197 гривень, з 1 грудня - 2270 гривень; осіб, які втратили працездатність: з 1 січня 2020 року - 1638 гривень, з 1 липня - 1712 гривень, з 1 грудня - 1769 гривень.

Відповідно до Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування», серед видів пенсійних виплат і соціальних послуг в солідарній системі є пенсія за віком і пенсія по інвалідності. Вказане спростовує твердження позивача про перебування на її утриманні двох людей з інвалідністю.

У цьому зв`язку суд також критично оцінює довідку, видану ТОВ «Паприк.ЮК» від 12.02.2020 року, з якої вбачається, що ОСОБА_1 звільнена з посади бухгалтера згідно з наказом від 11.02.2020 року. На думку суду, звільнення позивача за два дні до надходження позовної заяви до суду, не є свідченням наявності підстав для відстрочення сплати судового збору, оскільки до цього моменту позивач працювала і, відповідно отримувала доходи.

Пунктом 27 Постанови Пленуму ВССУ № 10 від 10.10.2014р. «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» визначено, що відповідно до статті 8 Закону №3674-VІ єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

При цьому, суд звертає увагу позивача, що статтею 129 Конституції України, як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, тому самі лише обставини, пов`язані з фінансуванням скаржника, та відсутність у нього коштів для сплати судового збору не можуть вважатися безумовною підставою для звільнення від такої сплати або її відстрочення.

Враховуючи даний принцип, а також положення статті 5 Закону України „Про судовий збір", суд позбавлений права надавати перевагу будь-якій стороні, в тому числі й у питанні звільнення від сплати судового збору чи відстрочення такої сплати.

При цьому позивачем не надано доказів на підтвердження того, що у нього на рахунках відсутні грошові кошти. Також позивачем не надано належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів на підтвердження викладених у ньому обставин та доказів того, що фінансове становище унеможливлює сплату судового збору за подання позовної заяви, тому з урахуванням того, що безпідставне ненадходження до державного бюджету коштів за сплату судового збору порушує інтереси держави, суддя вважає, що у задоволенні клопотання позивача слід відмовити.

Згідно зі п. 3 Постанови пленуму ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року № 10, якщо позивачем (заявником) заявлено клопотання про відстрочення або розстрочення судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його оплати відповідно, то наслідки залишення позовної заяви без руху застосовуються лише за умови відмови в задоволенні такого клопотання, про що постановляється відповідна ухвала.

За вказаних обставин, суддя приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання позивача про звільнення його від сплати судового збору за подання даного позову до суду.

Відтак, позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 8969,68 грн. та надати докази сплати судового збору (оригінали квитанцій) до суду.

Оскільки позовна заява містить ряд недоліків, то суддя відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Частиною 3 ст. 185 ЦПК України, передбачено, що якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Разом із тим, суд роз`яснює, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 175, 185, 260, 353 ЦПК України, суддя,

ухвалив:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 , про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 , адреса для листування: АДРЕСА_2 ) до ОСОБА_2 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_2 , місце проживання АДРЕСА_3 ), ОСОБА_3 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_3 , місце проживання: АДРЕСА_4 ), треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмет спору: Публічне акціонерне товариство «Київський завод «Аналітприлад» (, місцезнаходження: 03067, м. Київ, вул. Полковника Шутова, 16), Приватний нотаріус Джуринська Людмила Володимирівна (місцезнаходження: м. Київ, вул. Жилянська 31 (1-й поверх), про визнання права власності - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем ухвали, попередивши, що в разі не усунення вказаних недоліків заява буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню позивачу.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення недоліків у встановлені строки, позовна заява буде вважатися неподаною і повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: