Справа № 709/1512/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 листопада 2020 року смт. Чорнобай

Чорнобаївський районний суд Черкаської області у складі:

головуючого судді - Левченка В.В.,

за участі секретаря судового засідання - Нікітенко В.Г.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні у приміщенні Чорнобаївського районного суду Черкаської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на земельну ділянку в порядку спадкування за законом, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернулася до Чорнобаївського районного суду Черкаської області з цивільним позовом до ОСОБА_2 (далі - відповідач) про визнання права власності на земельну ділянку в порядку спадкування.

В обґрунтування позовних вимог зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер чоловік позивача ОСОБА_3 . Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина до складу якої входить 1/2 частина земельної ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, площею 1,1693 га., яку останній отримав у спадок після смерті ОСОБА_4 відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом. Інша 1/2 частина належить

ОСОБА_2 (відповідачу). Позивач прийняла спадщину ОСОБА_3 , оскільки вчасно подала заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори, однак позбавлена можливості оформити свої спадкові права на земельну ділянку, оскільки неможливо ідентифікувати земельну ділянку, так як відомості, які містяться у витязі не співпадають з відомостями, що містяться у правовстановлюючому документі. У зв`язку з цим позивач просила визнати за нею право власності в порядку спадкування за законом на земельну ділянку.

Ухвалою Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 15 жовтня 2020 року відкрито провадження у справі призначено розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

У підготовче засідання сторони не з`явилися. Позивач подала до суду заяву, в якій просила справу розглянути без її участі, заявлені позовні вимоги підтримала і просила задовольнити. Від відповідача також надійшла заява, відповідно до змісту якої останній позовні вимоги визнав та просив розглянути справу за його відсутності.

Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Виходячи з приписів ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.

Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Судом встановлено наступні обставини справи та визначені відповідно до них правовідносини.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть від 04 грудня 2018 року серії НОМЕР_1 (а.с. 8).

Позивач є дружиною ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про укладення шлюбу від 29 лютого 1980 року серії НОМЕР_2 (а.с. 14).

Згідно свідоцтва про право на спадщину за законом серії ВТА №298420 від 10 жовтня 2012 року ОСОБА_3 та ОСОБА_2 отримали в спадок у рівних частинах від своєї матері земельну ділянку площею 2,3387 га, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташована на території Новоукраїнської сільської ради Чорнобаївського району Черкаської області (а.с.9).

В подальшому було розроблено технічну документацію із землеустрою щодо поділу даної земельної ділянки та в результаті поділу утворилася нова земельна ділянка площею 1,1693 га, та після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина на цю земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, площею 1,1693 га, кадастровий номер :02:000:6065, що розташована в адмінмежах Новоукраїнської сільської ради Чорнобаївського району Черкаської області, що підтверджується копією свідоцтва про право на спадщину за законом від 10 жовтня 2012 року (а.с. 9), копією витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 04 квітня 2014 року

(а.с. 9 на звороті-10), копією витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку

(а.с. 11).

Згідно з довідкою Чорнобаївської селищної ради Черкаської області від 24 квітня 2020 року № 752 ОСОБА_3 був зареєстрований та постійно проживав за адресою

АДРЕСА_1 . В господарстві проживав з дружиною ОСОБА_1 (позивач) (а.с. 13).

Згідно зі змістом листа Чорнобаївської державної нотаріальної контори від 13 листопада

2020 року, що надійшов у відповідь на запит суду, позивач зверталася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Свідоцтва про право на спадщину не видавалися.

Водночас листом Чорнобаївської державної нотаріальної контори від 10 вересня 2020 року (вих. № 223/02-16) позивачу повідомлено що неможливо ідентифікувати земельну ділянку, так як відомості, які містяться у витязі не співпадають з відомостями, що містяться у правовстановлюючому документі, та роз`яснено право на звернення до суду з позовом про визнання права власності в порядку спадкування (а.с. 16).

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно з ч. 2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (ч. 3 ст. 46 цього Кодексу).

Таким чином часом відкриття спадщини після смерті ОСОБА_3 є день його смерті, тобто ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Згідно зі ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно з ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Судом встановлено, що позивач звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, однак може оформити право власності в порядку спадкування за законом на земельну ділянку, оскільки неможливо ідентифікувати земельну ділянку, так як відомості, які містяться у витязі не співпадають з відомостями, що містяться у правовстановлюючому документі.

Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Виходячи зі змісту ст. 392 ЦК України право власності встановлюється в судовому порядку, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою.

Згідно зі ст. 16 ЦК України способом захисту цивільних прав може бути визнання права власності.

У п. 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" зазначено, що за наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Відповідно до постанови Верховного Суду України від 23 січня 2013 року у справі

№ 6-164цс12 у спадкоємця, який у встановленому законом порядку прийняв спадщину, права володіння та користування спадковим майном виникають із часу відкриття спадщини. Такий спадкоємець може захищати свої права володіння та користування спадковим майном відповідно до глави 29 ЦК України.

Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Судом встановлено, що визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб.

За таких обставин, оцінивши наявні у справі письмові докази, зважаючи на визнання позову відповідачем, суд вважає за можливе позовні вимоги задовольнити.

На підставі викладеного вище, керуючись ст.ст. 259, 263-265 ЦПК України, суд -

в и р і ш и в:

Позов задовольнити повністю.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_3 , право власності в порядку спадкування за законом на земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, площею 1,1693 га, кадастровий номер :02:000:6065 розташовану на території Новоукраїнської сільської ради Чорнобаївського району Черкаської області, що належала ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Повні найменування сторін та інших учасників справи: ОСОБА_2 ,

ІНФОРМАЦІЯ_3 , який проживає за адресою: АДРЕСА_2 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Черкаського апеляційного суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасником справи до або через відповідний суд.

Суддя В.В. Левченко