Провадження № 2/760/4140/20
В справі № 760/1270/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 січня 2020 року суддя Солом`янського районного суду м. Києва Букіна О.М., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом заступника прокурора Волинської області в інтересах держави в особі Міністерства юстиції України, Головного територіального управління юстиції у Волинській області до ОСОБА_1 про стягнення матеріальної шкоди в порядку регресу, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача.

При вирішенні питання про відкриття провадження в справі з`ясовано, що позовна заява не відповідає вимогам ст. 175 ЦПК України.

Відповідно до вимог ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Тобто в позовній заяві має міститись посилання на те, до кого пред`явлений позов; що саме вимагає позивач (предмет позову); обставини, на яких ґрунтується вимога (матеріально-правова підстава позову); докази, що підтверджують ці обставини.

Таким чином, на цій стадії цивільного процесу позивач зобов`язаний виконувати вимоги щодо доведення певного кола фактів, що мають процесуальне значення, для підтвердження наявності права на пред`явлення позову та дотримання процесуального порядку його пред`явлення.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. У випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру» представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Згідно ч. 4 ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Виключно з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, прокурор має право отримувати інформацію, яка на законних підставах належить цьому суб`єкту, витребовувати та отримувати від нього матеріали та їх копії.

Таким чином, прокурор повинен довести, по-перше, що він звертався до органу, який представляє інтереси держави та, по-друге, що цей орган погодився на таке представництво.

Частина перша статті 48 ЦПК визначає, що «сторонами у цивільному процесі є позивач і відповідач».

Заступник прокурора Волинської області вказує у позові, що зайве витрачання коштів державної установи призводить до порушення принципів збалансованості та цільового використання бюджетних коштів, які визначені ст. 7 Бюджетного кодексу України, тому в даному випадку він звернувся до суду в інтересах держави в особі Міністерства юстиції України - розпорядника бюджетних коштів та Головного територіального управління юстиції у Волинській області - установи, які заподіяно шкоду.

Пояснив, що у зв`язку з тим, що Міністерством юстиції України не вжито заходів до захисту інтересів держави щодо стягнення з виконувача обов`язків Державного секретаря, директора Департаменту персоналу МЮУ Сови Н.П. коштів, виплачених незаконно звільненому працівникові, у прокуратури області виникли підстави для вжиття заходів представницького характеру на захист інтересів держави в особі Міністерства юстиції України та Головного територіального управління юстиції у Волинській області.

Також вказав, що про факт виконання рішення Волинського окружного адміністративного суду від 21.06.2018 у справі №803/497/18 в частині виплати ГТУЮ у Волинській області ОСОБА_2 коштів в сумі 106 966,80 грн., прокуратурою області листом від 27.06.2019 повідомлено Міністерство та роз`яснено положення КЗпП України щодо органу уповноваженого звертатися до суду в поярку регресу у спірних правовідносинах, однак, вищезазначений лист залишився без реагування.

На переконання заступника прокурора Волинської області, вказані порушення інтересів держави свідчать про наявність порушень інтересів держави у розумінні ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру» та наявність підстав для представництва прокурором інтересів держави в суді.

На підтвердження зазначеного, заступником прокурора Волинської області долучено до матеріалів позову копію листа від 27.06.2019, в якому зазначено про необхідність до 20.07.2019 повідомити про вживання МЮУ заходів до стягнення суми коштів з ОСОБА_1 .

Також, до матеріалів позову додано копію листа МЮУ від 22.07.2019, яким МЮУ повідомило прокуратуру Волинської області про відсутність у МЮУ підстав для вжиття заходів до стягнення коштів із ОСОБА_1 .

Разом з тим, до матеріалів позову додано копію листа заступника прокурора Волинської області від 08.01.2020, яким повідомлено МОУ та ГТУЮ у Волинській області про ініціювання прокуратурою пред`явлення позову в інтересах держави, однак не надано підтвердження отримання адресатом вказаного листа.

З огляду на наведене, заступником прокурора Волинської області слід обґрунтувати та надати докази наявності підстав для представництва прокурором інтересів держави в суді в даному випадку.

Крім того, позивачем не зазначено виклад обставин, якими обґрунтовує свої вимоги щодо дотримання строків позовної давності та не зазначено доказів, що підтверджують вказані обставини.

Окрім цього, позовна заява не містить зазначення ціни позову відповідно до позовних вимог.

Разом з цим, з позовної заяви вбачається, що рішенням Волинського окружного адміністративного суду від 21.06.2018 визнано протиправним та скасовано наказ виконувача обов`язків Державного секретаря, директора Департаменту персоналу Міністерства юстиції України Сови Н.П. від 23.02.2018 №797/к про звільнення ОСОБА_2 , визнано протиправним та скасовано наказ Головного територіального управління юстиції у Волинській області від 26.02.2018 №174/3-к, яким оголошено наказ МЮУ від 23.02.2018 №797/К про звільнення ОСОБА_2 , поновлено останнього на посаді начальника ГТУЮ у Волинській області та стягнуто з управління на користь позивача 154 507,60 грн. середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

З даних автоматизованої системи документообігу Солом`янського районного суду м. Києва вбачається, що в провадженні суду перебуває цивільна справа за позовом заступника прокурора Волинської області в інтересах держави в особі Міністерства юстиції України, Головного територіального управління юстиції у Волинській області до ОСОБА_1 про стягнення матеріальної шкоди в сумі 47 540,80 грн. в порядку регресу, справа № 760/18697/19 (провадження №2/760/3130/20), тобто між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Вбачається, що матеріально-правова вимога, заявлена у позовній заяві заступника прокурора Волинської області в інтересах держави в особі Міністерства юстиції України, Головного територіального управління юстиції у Волинській області до ОСОБА_1 про стягнення матеріальної шкоди в сумі 106 966,80 грн. в порядку регресу, не передбачає зміну позовних вимог в частині способу стягнення заборгованості з відповідача, у зв`язку з чим, враховуючи заявлені позовні вимоги та предмет спору, суб`єктний склад відповідача, у суду наявні підстави вважати заявлені позовні вимоги такими, що заявлені в розрізі збільшення позовних вимог.

Однак, позивачем не викладено обставин та їх обгрунтування щодо подачі окремого позову про стягнення іншої частини матеріальної шкоди в сумі 106 966,80 грн.

Враховуючи вищенаведене, позивач має повно викласти обставини справи та обґрунтувати позовні вимоги, зробити посилання на докази в підтвердження кожної обставини на які посилається, а також надати до суду нову редакцію позовної заяви, з урахуванням вимог викладених в ухвалі та надати її копії з переліченими у ній додатками відповідно до кількості осіб залучених до участі у справі.

Згідно ч. 1 ст. 177 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Відповідно до ч.ч. 1,2 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху та строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

При таких обставинах, керуючись ст.ст.175, 177, 185 ЦПК України, суддя,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву заступника прокурора Волинської області в інтересах держави в особі Міністерства юстиції України, Головного територіального управління юстиції у Волинській області до ОСОБА_1 про стягнення матеріальної шкоди в порядку регресу, залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків, шляхом подання нової позовної заяви з додатками відповідно до кількості сторін у справі, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.М.Букіна