Справа №:755/1741/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"17" листопада 2020 р. м. Київ

Дніпровський районний суд міста Києва у складі: головуючого - судді САВЛУК Т.В., за участі секретаря Бурячек О.В., розглянувши у підготовчому судовому засіданні в приміщені Дніпровського районного суду міста Києва заяву про скасування заходів забезпечення позову, яка подана в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Державного реєстратора Комунального підприємства Главанської сільської ради «Абсолют» Лазора Івана Володимировича про скасування рішення про державну реєстрацію, визнання договору купівлі-продажу недійсним, -

в с т а н о в и в:

07 березня 2019 року Дніпровським районним судом м. Києва постановлено ухвалу про відкриття провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Державного реєстратора Комунального підприємства Главанської сільської ради «Абсолют» Лазора Івана Володимировича про скасування рішення про державну реєстрацію, визнання договору купівлі-продажу недійсним.

07.03.2019 року Дніпровським районним судом м. Києва постановлено ухвалу, якою задоволено заяву позивача про забезпечення позову та накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 , яка належить на праві приватної власності ОСОБА_3 .

21 липня 2020 року Дніпровським районним судом м. Києва ухвалено рішення про задоволення позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Державного реєстратора Комунального підприємства Главанської сільської ради «Абсолют» Лазора Івана Володимировича про скасування рішення про державну реєстрацію, визнання договору купівлі-продажу недійсним в повному обсязі.

Вище вказаним рішенням було скасовано рішення державного реєстратора Комунального підприємства Главанської сільської ради «Абсолют» Лазор Івана Володимировича про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу) від 29 листопада 2017 року, індексний номер 38413071, номер запису про право власності: 23633804 дата та час державної реєстрації 27.11.2017 року 14:53:54, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000.

Визнано недійсним договір купівлі-продажу нерухомого майна - квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , від 09 лютого 2018 року, укладеного між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Бригідою В.О. за № 153, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000..

13 листопада 2020 року (вх.№Еп11158) в канцелярії суду зареєстроване електронне звернення представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Дячука Павла Миколайовича, відповідно до прохальної частини поданої до суду заяви представник позивача просить: «Скасувати накладені ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 07 березня 2019 року у справі № 755/1741/19 заходи забезпечення позову у вигляді арешту квартири розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 59,0 кв.м., житловою площею 33,5 кв.м, реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 000 - до вирішення спору по суті.

Зняти з квартири розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 59,0 кв.м., житловою площею 33,5 кв.м, реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 000 арешт накладений ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 07 березня 2019 року у справі № 755/1741/19. ».

Вивчивши подане до суду електронне звернення представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Дячука Павла Миколайовича про скасування заходів забезпечення позову на предмет дотримання суб`єктом звернення вимог статті 183 Цивільного процесуального кодексу України, суд приходить до наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 158 Цивільного процесуального кодексу України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення викладені у статті 183 Цивільного процесуального кодексу України.

Письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити:

1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України);

2) найменування суду, до якого вона подається;

3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі;

4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника;

5) підстави заяви (клопотання, заперечення);

6) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення);

7) інші відомості, що вимагаються цим Кодексом.

Відповідно до положень ч.2 ст.183 Цивільного процесуального кодексу України, письмові заяви, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

Відповідно до ч. 8 ст. 14 ЦПК України, особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі (надалі ЄСІТС), можуть подати процесуальні, інші документи, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронний підпис», якщо інше не передбачено цим Кодексом. Особливості використання електронного цифрового підпису в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі визначаються Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Відповідно до ч. 13 ст. 14 ЦПК України, положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему затверджується Вищою радою правосуддя за поданням Державної судової адміністрації України та після консультацій з Радою суддів України.

Частиною 8 статті 43 ЦПК України встановлено, що якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника).

У відповідності до вищезазначених норм ЦПК України та ч. 1ст. 5 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» визначено, що електронний документ - документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа. Для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа (ч.ч.1-2 ст.6 зазначеного Закону).

Відповідно до ч. 1ст. 7 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі, з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронний цифровий підпис".

Згідно із ст. 1 Закону України «Про електронний цифровий підпис», електронний цифровий підпис - вид електронного підпису, отриманого за результатом криптографічного перетворення набору електронних даних, який додається до цього набору або логічно з ним поєднується і дає змогу підтвердити його цілісність та ідентифікувати підписувача. Електронний цифровий підпис накладається за допомогою особистого ключа та перевіряється за допомогою відкритого ключа.

Так, відповідно до ч. 5, 6 ст. 43 ЦПК України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

За змістом п.п.15.15 п.15 розділу XIIІ Перехідних положень ЦПК України Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацією України у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади України оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Водночас, відповідно до підпункту 15.1 підпункту 15 пункту 1 розділу VII «Перехідні положення» ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.

01 грудня 2018 року в газеті «Голос України» Державною судовою адміністрацію України було опубліковано оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Відповідно до оголошення, дослідна експлуатація системи розпочинається з 01 березня 2019 року у складі вісьмох підсистем (модулів). З 01 січня 2019 року підсистема ЄСІТС функціонує в тестовому режимі.

Проте, 01 березня 2019 року в газеті «Голос України» (№ 42 (7048) від 01 березня 2019 року) опубліковано повідомлення про відкликання ДСА України оголошення, опублікованого в газеті «Голос України» (№ 229 (6984) від 01 грудня 2018 року) щодо створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, в якому також зазначено, що про початок функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи буде повідомлено додатково.

Таким чином, після публікації цього оголошення, зміни, передбачені Законом України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів», пов`язані з початком функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, не набувають чинності.

Враховуючи викладене, до початку функціонування в Україні Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи всі документи мають подаватися в паперовому вигляді, а письмові заяви повинні мати власноручний підпис заявника або його представника.

Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої та другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду. (ч.4 ст.183 ЦПК України)

За встановлених обставин, суд приходить до висновку про наявність підстав для повернення представнику позивача ОСОБА_1 - адвокату Дячуку Павлу Миколайовичу електронного звернення про скасування заходів забезпечення позову, оскільки за своєю формою подана до суду заява не відповідає вимогам ч. 2 статті 183 ЦПК України, не містять підпису позивача та/або його уповноваженого представника.

Враховуючи викладене та керуючись статями 182, 183, 260, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

п о с т а н о в и в:

Заяву представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Дячука Павла Миколайовича про скасування заходів забезпечення позову, яка надійшла на електрону адресу суду та зареєстрована за вх. №Еп11158 від 13.11.2020 р. - повернути представнику позивача . - адвокату Дячуку П. М.

Ухвала оскарженню не підлягає.

С у д д я