Справа № 439/1683/18
У Х В А Л А

судового засідання

20 лютого 2020 року м. Броди

Бродівський районний суд Львівської області в складі судді Бородійчук О.І., з участю секретаря судового засідання Скорик І.Б., позивача ОСОБА_1 , представника позивача ОСОБА_2 , відповідача ОСОБА_3 , представника відповідача ОСОБА_4 , під час розгляду у відкритому підготовчому судовому засіданні справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_5 про стягнення безпідставно набутих коштів,

в с т а н о в и в:

В підготовчому судовому засіданні представник відповідача адвокат Козак О.В. заявила клопотання про проведення повторної судової почеркознавчої експертизи.

В обґрунтування своєї вимоги представник відповідача покликається на те, що спірні правовідносини виникли на підставі акту-розписки від 01.05.2010 року. До матеріалів справи долучено її оригінал. Сторона відповідача оспорює те, що розписка підписана позивачем у справі ОСОБА_1 з мотивів того, що така розписка між сторонами не оформлялася, підпис позивача у справі явно візуально відрізняється від підпису в позовній заяві, підпису позивача у копіях документів, доданих до справи. Також стороною відповідача стверджується, що відповідачем ОСОБА_5 така розписка не підписувалася. За клопотанням сторони відповідача у справі на підставі ухвали Бродівського районного суду від 21.03.2019 року було проведено почеркознавчу експертизу, за результатами якої складено висновок №1544/1545 від 09.08.2019 року, в якому зазначено що встановити ким, ОСОБА_1 чи іншою особою виконано підпис від його імені у рядку «Кошти передав» Акту-розписки, укладеного 01.05.2010 року від імені ОСОБА_1 та ОСОБА_6 не виявилось можливим з підстав, викладених у досліджувальній частині даного висновку. Підпис від імені ОСОБА_6 , розташований в рядку «Кошти отримав» Акту-розписки, укладеного 01.05.2010 року від імені ОСОБА_1 та ОСОБА_6 , виконаний самим ОСОБА_5 .

Як вбачається зі змісту досліджувальної частини експертного висновку встановити ким, ОСОБА_1 чи іншою особою виконано підпис від його імені у рядку «Кошти передав» Акту-розписки, укладеного 01.05.2010 року від імені ОСОБА_1 та ОСОБА_6 не виявилось можливим, оскільки, для порівняльного дослідження надано підписи, які відрізняються зовнішнім виглядом та транскрипцією. Крім того, в зв`язку з частковим виконанням клопотання експерта, в розпорядженні експерта відсутні будь-які вільні підписи ОСОБА_1 (в тому числі такі, що виконані ним у період, максимально наближений до періоду виконання досліджуваного документу). Експерт самостійно не може встановлювати достовірність наданих зразків або вибирати зразки для порівняльного аналізу.

Також автор клопотання просить врахувати, що згідно п. 1.5. Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України 08.01.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України 26.12.2012 №1950/5), «Вільні зразки по змозі повинні відповідати об`єкту, який досліджується, за часом виконання, за видом матеріалів письма (папір, олівець, кулькова ручка тощо), за формою документа (накладні, відомості тощо), за його змістом та цільовим призначенням». У дослідницькій частині висновку при опису документів і підписів від імені ОСОБА_1 та ОСОБА_6 експерт вказала, що дані підписи виконані фарбувальною речовиною чорного кольору. Нічого не вказано, яким пишучим приладом вони виконані, а також яким пишучим приладом виконані зразки (це суттєво, бо, якщо графічний матеріал виконаний різними за своєю природою пишучими приладами, то порівнювати їх ні в якому разі не можна).

Відповідно до Методичних рекомендацій з дослідження підписів «Підпис як посвідчувальний знак частіше, аніж текст, може бути підроблений технічним способом. Тому до вивчення ознак підпису необхідно провести його технічне дослідження». Проте, в дослідницькій частині висновку при описі досліджуваного підпису від імені ОСОБА_1 , розташованого у рядку «Кошти передав» Акту-розписки (аркуш 4), та досліджуваного підпису від імені ОСОБА_6 , розташованого у рядку «Кошти отримав» Акту-розписки (аркуш 5), експерт не провела попереднього дослідження вказаних підписів на предмет їх підробки технічним способом (виконання напросвіт, з попередньою підготовкою, обведенням, за допомогою комп`ютерної техніки, тощо), що суперечить вимогам Методичних рекомендацій.

При проведенні порівняльного дослідження підпису від імені ОСОБА_1 , розташованого у рядку «Кошти передав» Акту-розписки (аркуші 4, 5) із наданими на дослідження експериментальними зразками підписів ОСОБА_1 , що відносяться до групи 2, експерт звернула увагу лише на співпадаючі ознаки підписів, але не врахувала той факт, що надані для порівняльного дослідження експериментальні зразки підписів виконані рухами середнього ступеня вироблення (досліджуваний підпис високий), з порушенням координації рухів, у сповільненому темпі. При виконанні окремих фрагменті зразків проглядається звивистість рухів, необґрунтовані зупинки пишучого приладу (це суттєві розбіжності).

Якби експерту було надано вільні зразки підпису громадянина ОСОБА_1 , то експерт очевидно би помітила суттєву розбіжність у вільних, умовно-вільних та експериментальних підписах від імені останнього. При відсутності вільних зразків підпису на третьому аркуші дослідницької частини висновку експерт вказала на проведення порівняльного дослідження умовно-вільних та експериментальних зразків підпису між собою (Абзац 1), в результаті якого розділила їх на дві групи: група 1 підписи, надані як умовно-вільні зразки підпису від імені ОСОБА_1 ; група 2 підписи, надані як експериментальні зразки підпису від імені ОСОБА_1 . Якби експерту було надано вільні зразки підписів, то найбільш ймовірно вона їх би також віднесла до групи 1.

Причому, ознайомившись з декількома десятками документів, в яких є підписи від імені ОСОБА_1 та його дружини ОСОБА_7 , у всіх документах підпис від імені ОСОБА_1 візуально співпадає із підписами, віднесеними до групи 1 наданих на дослідження зразків. А наданий на дослідження підпис від імені ОСОБА_1 , розташований у рядку «Кошти передав» актурозписки, візуально співпадає із підписами, віднесеними до групи 2 наданих на дослідження зразків, які виконав в судовому засіданні громадянин ОСОБА_1 особисто, та підписами, виконаними його дружиною ОСОБА_7 .

При проведенні порівняльного дослідження підпису від імені ОСОБА_6 , розташованого у рядку «Кошти отримав» (аркуші 4, 5) із наданими на дослідження вільними, умовно-вільними та експериментальними зразками підписів ОСОБА_6 , експерт не звернула увагу на розбіжності у підписах і не врахувала той факт, що надані для порівняльного дослідження експериментальні зразки підписів виконані рухами високого ступеня вироблення (досліджуваний підпис середній), з порушенням координації рухів, у сповільненому темпі. Зразки виконані висококоординованими рухами у швидкому темпі. При виконанні окремих фрагментів досліджуваного підпису проглядається звивистість рухів, порушена почерговість виконання окремих елементів підпису. А це суттєві розбіжності, які впливають на кінцевий висновок.

Крім того, згідно Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України 08.01.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України 26.12.2012 №1950/5):

1.3. Для проведення досліджень орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), повинен(на) надати експерту вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку (цифрових записів, підпису) особи, яка підлягає ідентифікації.

Вільними зразками є рукописні тексти, рукописні записи (буквені та цифрові), підписи, достовірно виконані певною особою до відкриття кримінального провадження, провадження в справах про адміністративні правопорушення, цивільних, адміністративних чи господарських справах і не пов`язані з їх обставинами; умовно-вільними є зразки почерку, виконані певною особою до відкриття провадження у справі, але пов`язані з обставинами цієї справи, або виконані після відкриття провадження у справі, але не в зв`язку з її обставинами; експериментальні зразки почерку це такі, що виконані за завданням органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), у зв`язку з призначенням даної експертизи.

1.6. Відбирати експериментальні зразки почерку необхідно у два етапи. На першому етапі особа, почерк якої підлягає ідентифікації, виконує текст за тематикою, близькою до досліджуваного об`єкта, у звичних умовах (сидячи за столом, із звичним приладдям письма, при денному освітленні). На другому етапі зразки відбираються під диктовку тексту, аналогічного за змістом тому, що досліджується, або спеціально складеного тексту, який містить фрази, слова і цифри, узяті з рукописного тексту, що досліджується. На цьому етапі зразки відбираються в умовах, що максимально наближаються до тих, у яких виконувався рукописний текст, що досліджується, тобто в тій самій позі (лежачи, стоячи тощо), таким самим приладдям письма та на папері того самого виду (за розміром, лінуванням, характером поверхні тощо), що й документ, який досліджується. Якщо буде помічено, що той, хто пише, намагається змінити свій почерк, темп диктовки слід прискорити.

У разі коли тексти, що досліджуються, і особливо підписи виконувались на бланках (касові ордери, квитанції, поштові перекази, платіжні відомості тощо), експериментальні зразки слід відбирати на таких самих бланках або на папері, що розграфлений відповідно до бланка.

Якщо розташування підпису, що досліджується, не визначається характером документа, експериментальні зразки відбираються на окремих аркушах як лінованого, так і нелінованого паперу.

Після нанесення 10 15 експериментальних підписів аркуші паперу треба міняти.

Якщо рукописний текст, що досліджується, виконано друкованими літерами і цифрами або спеціальним шрифтом (креслярським, бібліотечним тощо), експериментальні зразки на другому етапі також повинні бути виконані друкованими літерами і цифрами або відповідним шрифтом.

Переписування з документа, що досліджується, або з машинописного (друкарського) тексту неприпустиме.

Заявник вважає, що оскільки позивач при наданні експериментальних зразків мав при собі оригінал Акту-розписки, укладеного 01.05.2010 року, він надав зразки підпису подібні до підпису, наявного від його імені в цьому Акті-розписці шляхом їх наслідування.

Представник відповідача вважає, що експерементальні взірці відібрані також без додержання цієї інструкції.

Все викладене в сукупності призвело до того, що експертний висновок №1544/1545 від 09.08.2019 року не дав відповіді на всі поставлені питання, а при дослідженні питання №2 експертом не виконано всі вимоги Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, і як наслідок за умови дотримання всіх вимог дасть діаметрально протилежний результат.

Згідно Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, додатковою є експертиза, якщо для вирішення питань щодо об`єкта, який досліджувався під час проведення первинної експертизи, необхідно провести додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріли (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи.

З урахуванням того, що експертом не представилося можливим надати відповідь на поставлені питання та враховуючи те, що у зв`язку з цим необхідно дослідити додаткові матеріали, наявні як у сторони відповідача, так і у суду, враховуючи важливість висновку експертизи для встановлення об`єктивної істини у справі, представник відповідача просить призначити у справі додаткову почеркознавчу експертизу.

В судовому засіданні відповідач підтримав клопотання свого представника.

В судовому засіданні позивач та його представник просять відмовити у задоволенні клопотання з огляду на те, що згідно з п. 1.2.13 Інструкції про призначення та проведення судових експерти та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України 08.01.1998 року №53/5 повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз). Додатковою є експертиза, якщо для вирішення питань щодо об`єкта, який досліджувався під час проведення первинної експертизи, необхідно провести додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріли (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи.

В той же час, відповідач просить провести повторну експертизу, однак надає для дослідження нові матеріали, які при проведенні первинної експертизи не надавались.

Представник позивача вважає, що проведення повторної експертизи з дослідженням матеріалів, що не досліджувались експертом при проведенні первинної експертизи, є неможливим.

Також представник позивача просить суд врахувати, що відповідач у своєму клопотанні посилається фактично не на саму Інструкцію про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, а на Науково-методичні рекомендації з питань підготовки та призначення судових експертиз.

Вона зауважує, що відповідач посилається на те, що вільні зразки по змозі повинні відповідати об`єкту за видом матеріалів письма і робить висновок щодо суттєвості чи несуттєвості певних обставин для можливості/неможливості порівняння зразків, хоча мотивація цього є відсутньою; відповідач доходить висновку про суттєвість врахування ознак і щодо врахування експертом ступеню вироблення підпису ОСОБА_6 , темпу виконання експериментальних зразків підпису. Однак, різниця в цих ознаках може свідчити, наприклад, про рівень втоми останнього при відібранні експериментальних зразків. Припущення щодо суттєвості певних ознак при наданні експерті висновку не може слугувати обгрунтованою підозрою у невмотивованості чи неповності висновку експерта.

Також адвокат Дацко А.О. просить суд врахувати, що відповідач у своєму клопотанні посилається на Методичні рекомендації дослідження підписів, однак, жодним чином не ідентифікує цей документ (не зазначено, ким та коли затверджений, обов`язковість такого документу при проведенні експертизи, чинність і т.д.).

На думку сторонни позивача переписування тексту і наслідування підпису не можна вважати тотожними поняттями; експериментальні зразки підписів відбирались судом 14 травня 2019 року, а п. 1.13 Науково-методичних рекомендації з питань підготовки та призначення судови експертиз затвердженої наказом Міністерства юстиції України 08.01.1998 року № 53/5 передбачено, що достатність та якість наданих для проведення експертизи зразків почерку та підпису особі визначаються експертом у кожній конкретній експертній ситуації. Критерієм достатності обсягу порівняльного матеріалу вважається надання такої його кількості, за якою можливо виявити індивідуальність, варіаційність та стійкість ознак в досліджуваному об`єкті і зразках почерку (підпису) певного виконавця.

Таким чином, припущення відповідача щодо переписування підпису шляхом наслідування є безпідставними. Оригінал Акту-розписки від 01.05.2019 року на момент відібрання зразків знаходився в матеріалах справи. Отже, такі припущення не можуть слугувати підставою для сумніві і правильності чи повноті висновку.

Представник позивача зазначила, що хоч відповідач і посилається на неправильне відібрання експериментальних зразків підписів, про повторне відібрання останніх не клопоче, а просить про проведення повторної експертизи, яка буде проводитись з дослідженням тих самих матеріалів, що і при проведенні первинної експертизи.

Вона вважає, що заявлення повторного клопотання спрямоване на затягування судового розгляду справи.

Заслухавши думку учасників судового засідання, перевіривши представлені суду докази, суд вважає за необхідне відмовити у задоволенні клопотання з огляду на таке.

Виходячи із принципів цивільного процесу, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях (ч. 1, ч. 6 ст. 81 ЦПК України).

Згідно із ч. 1 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Стаття 103 ЦПК України, на яку покликається представник відповідача у клопотанні, дійсно передбачає умови призначення експертизи. А ст. 107 визначає порядок збирання матеріалів для проведення експертизи.

Тому суд звертає увагу на те, що саме за клопотанням представника відповідача від 21.03.2019 року судом призначено експертизу та задоволено усі вимоги заявника, дотримано умов її призначення та надано експерту ті матеріали, про які клопотали учасники справи (і сторона відповідача у тому числі).

Не заслуговує уваги твердження представника відповідача про те, що позивач при наданні експериментальних зразків мав при собі оригінал Акту-розписки і тому надав зразки підпису подібні до підпису, наявного від його імені в цьому Акті-розписці шляхом їх наслідування.

Окрім того, судом враховано, що експертом надано безсумнівну відповідь на питання щодо підпису ОСОБА_6 . А щодо неможливості встановити експертом, ким виконано підпис від імені ОСОБА_1 (ним чи іншою особою), то, виходячи із змісту позову, відповідь на це питання не встановлює жодних обставин справи.

Згідно вимог ч. 2 ст. 113 ЦПК України якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам).

Заявником у клопотанні не наведено відомостей, які б свідчили про те, що висновок експерта № 1544/1545 від 09.08.2019 року є необґрунтованим чи суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви у його правильності.

За таких обставин підстави для призначення повторної експертизи відсутні.

Керуючись ст. 103, 104, 252, 259, 260 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні клопотання представника відповідача адвоката Козак О.В. про проведення повторної судової почеркознавчої експертизи.

Ухвала оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Повний текст ухвали складено 25.02.2020 року.

Суддя О. Бородійчук