КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 22-ц/824/4514/2020 Головуючий у 1-й інстанції: Скрипник О.Г.
363/3517/17 Доповідач: Чобіток А.О.
У Х В А Л А

25 лютого 2020 року Київський апеляційний суд у складі судді Чобіток А.О., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Святошинського районного суду м. Києва від 23 грудня 2019 року з клопотанням про звільнення від сплати судового збору в справі за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_1 до Департаменту будівництва та житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (КМДА), третя особа: ОСОБА_3 про визнання недійсним свідоцтва про право власності, визнання права власності, -

у с т а н о в и в :

У червні 2019 року ОСОБА_2 та ОСОБА_1 звернулись до суду з вищевказаним позовом, у якому просили визнати за кожною по 1/3 частині власності на квартиру АДРЕСА_1 .

Рішенням Святошинського районного суду м. Києва від 23 грудня 2019 року в задоволенні вказаного позову відмовлено.

Не погодившись з указаним судовим рішенням, представник позивачів 22.02.2020 року направив одну апеляційну скаргу від імені як ОСОБА_2 , так і ОСОБА_1 ..

За апеляційною скаргою в частині оскарження судового рішення ОСОБА_2 відкрито апеляційне провадження 05.02.2020 року, а в частині оскарження ОСОБА_1 залишено без руху для сплати судового збору або надання доказів на підтвердження підстав від його сплати.

24.02.2020 року до суду надійшло клопотання представника ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору або зменшення його розміру.

У клопотанні про звільнення від сплати судового збору або його зменшення на підставі ч.ч. 1,2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», представник ОСОБА_1 зазначає, що остання не працює, оскільки здійснює догляд за інвалідом 1 групи та отримує компенсаційну виплату, що за рік склало 434,41 грн., що підтверджується довідкою №531/37-02-12 від 17.02.2020 року, виданою Святошинським РУПСЗН.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі зокрема і в разі, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік ( п. 1 ч. 1 ст. 1).

У Постанові Пленуму № 10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ роз`яснив, що відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» та статті 82 ЦПК ( у редакції ЦПК 2017 року стаття 136) єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК( у редакції ЦПК 2017 року стаття 12) повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

При розгляді справ ЄСПЛ встановлює, чи був, з однієї сторони, дотриманий баланс між інтересом держави у стягненні судового збору за розгляд справи, та з іншої - правом заявника на доступ до правосуддя, зокрема, правом представити свою позицію по суті та захистити інтереси в суді; для того, щоб гарантувати такий справедливий баланс, та, власне, зберегти безперебійне функціонування судової системи, суди мають можливість звільнити від судового збору тих заявників, які можуть довести свою погану фінансову ситуацію (справа "Шишков проти Росії" (Shishkov v. Russia), заява № 26746/05). Крім того, на переконання ЄСПЛ, при оцінюванні розміру судового збору слід обов`язково враховувати питання фінансової спроможності заявника його сплатити, а також обставини конкретної справи та стадію провадження (справа "Креуз проти Польщі" (Kreuz v. Poland), заява № 28249/95); підставою для рішення суду про звільнення від сплати судового збору може бути майновий (фінансовий) стан особи (справа "ФК Мретебі проти Грузії" (FC Mretebi v. Georgia), заява № 38736/04).

Підпунктом 6 пункту 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», визначено, що за подання апеляційної скарги на рішення суду, судовий збір справляється у розмірі 150 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», у редакції на час подання позову, ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою, складала 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (січень 2019 року - 1921 грн., 5 його розмірів - 9 605,00 грн.).

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна.

Згідно із копією Звіту про оцінку спірної квартири, складеного ТОВ «Консалтингова компанія «ВЕЛКОН» 13.06.2019 року, вартість останньої складає 1 151 000 грн..

Як убачається з матеріалів справи, то позов складається з однієї вимоги майнового характеру - визнання за кожним із позивачів по 1/3 частині квартири.

Отже, при поданні даного позову судовий збір кожним із позивачів підлягав сплаті в розмірі 3 836,67 грн., зважаючи на ціну позову.

Ураховуючи, що при поданні апеляційної скарги судовий збір підлягає сплатів розмірі 150 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, то ОСОБА_1 при апеляційному оскарженні рішення суду повинні сплатити судовий збір у розмірі 5755,00 грн. (3 836,67х150%).

Дослідивши довідку №531/37-02-12 від 17.02.2020 року, видану Святошинським РУПСЗН, яка вказує на майновий стан ОСОБА_1 , сплата нею судового збору в розмірі 5755,00 грн., на думку суду, є непомірним тягарем, унаслідок чого клопотання про її звільнення від сплати судового збору підлягає задоволенню.

Перешкод для відкриття апеляційного провадження не встановлено.

Керуючись ст.ст. 359 - 361 ЦПК України, -

у х в а л и в :

Клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Святошинського районного суду м. Києва від 23 грудня 2019 року задовольнити.

Звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Святошинського районного суду м. Києва від 23 грудня 2019 року.

Відкрити апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Святошинського районного суду м. Києва від 23 грудня 2019 року в справі за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_1 до Департаменту будівництва та житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (КМДА), третя особа: ОСОБА_3 про визнання недійсним свідоцтва про право власності, визнання права власності.

Копія апеляційної скарги та доданих до неї матеріалів учасникам справи не направляється, оскільки вона була їм направлена при відкритті провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_2 ..

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя : А.О.Чобіток