Красилівський районний суд Хмельницької області
Справа № 677/2121/18
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25.02.2020 м.Красилів

Красилівський районний суд Хмельницької області у складі:

головуючого - судді Вознюка Р.В.

за участі секретаря судового засідання Басистої Т.В.

справа № 677/2121/18,

учасники справи:

позивач заступник прокурора Старокостянтинівської місцевої прокуратури в інтересах держави,

відповідачі Головне управління Держгеокадастру у Хмельницькій області, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ,

предмет позову визнання недійсним наказу, витребування майна,

прокурор ОСОБА_3 ,

провівши по справі підготовче засіданні в залі суду, в порядку загального позовного провадження,

в с т а н о в и в:

У груді 2018 року заступник прокурора Старокостянтинівської місцевої прокуратури в інтересах держави, звернувся до суду з позовом до ГУ Держгеокадастру у Хмельницькій області, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання недійсним наказу, витребування майна.

В обґрунтування звернення із вказаним позовом прокурор посилається на те, що ні Держгеокадастр, ні Головне управління Держгеокадастру у Хмельницькій області, ні їх посадові особи при вирішення даного спору, пов`язаного із поверненням у власність держави спірної земельної ділянки, не здійснюють захист державних інтересів в суді.

У підготовчому засіданні прокурор позовні вимоги підтримав.

Інші учасники процесу до суду не з`явилися, були належним чином повідомлені про час та місце проведення судового засідання, що не перешкоджає проведенню засідання за їх відсутності.

Відповідно до ч. 10 ст. 252 ЦПК України суд може зупинити провадження у справі за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи у випадках перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (у іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду.

Зі змісту ухвали Великої Палати Верховного Суду у справі № 912/2385/18 вбачається, що виключну правову проблему щодо підстав здійснення представництва інтересів держави в суді прокурором, яка має значення для забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовної практики, становить питання: чи зобов`язаний прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі, окрім обґрунтування сутності порушень інтересів держави та необхідності їх захисту, обґрунтовувати також визначені законом підстави для звернення до суду прокурора шляхом:

- додання до позовної заяви суду доказів, які підтверджують, що захист законних інтересів держави не здійснюється, зокрема доказів здійснення передбачених законом дій щодо порушення прокурором відповідного провадження у разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурором;

- обґрунтування та доведення суду причин, через які захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, чи достатньо у такому разі самого лише посилання в позовній заяві прокурора на те, що уповноважений орган не здійснює або неналежним чином здійснює відповідні повноваження для прийняття позову прокурора до розгляду.

Також , в ухвалі зазначено, що потребують правового висновку Великої Палати Верховного Суду такі питання:

- чи свідчить відсутність підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави про відсутність процесуальної дієздатності;

- які правові наслідки, якщо суд після відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, установить відсутність підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави з таким позовом.

Велика Палата Верховного Суду зазначила про наявність виключної правової проблеми, необхідність забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовчої практики у питаннях щодо здійснення представництва інтересів держави в суді прокурором. Відсутність єдиної правозастосовчої практики у питаннях механізму реалізації прокурором права подавати позови до суду в інтересах держави може становити порушення принципу юридичної визначеності, який є складовою конституційного принципу верховенства права, що вимагає чіткості, зрозумілості й однозначності правових норм, зокрема їх передбачуваності (прогнозованості) та стабільності.

Згідно п. 14 ч. 1 ст. 253 ЦПК України провадження у справі зупиняється у випадку, встановленому п. 10 ч. 1 ст. 252 ЦПК України до закінчення перегляду в касаційному порядку.

Оскільки правовідносини у даній справі є подібними до правовідносин у справі № 912/2385/18, яка передана на розгляд Великої палати Верховного Суду, суд дійшов висновку про необхідність зупинення провадження у справі до закінчення перегляду в касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду цивільної справи № 912/2385/18.

На підставі викладеного, керуючись п. 10 ч. 1 ст. 252, п. 14 ч. 1 ст. 253, ст. 260 ЦПК України суд,

постановив:

Провадження у цивільній справі за позовом заступника прокурора Старокостянтинівської місцевої прокуратури в інтересах держави до ГУ Держгеокадастру у Хмельницькій області, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання недійсним наказу, витребування майна, зупинити до перегляду судового рішення у подібних правовідносинах у касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду у справі № 912/2385/18.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду через Красилівський районний суд Хмельницької області протягом 15 днів з дня її проголошення.

СуддяР. В. Вознюк