Провадження № 2-с/752/81/20
У Х В А Л А

21 жовтня 2020 року суддя Голосіївського районного суду м. Києва Плахотнюк К.Г., розглянувши заяву боржниці ОСОБА_1 про скасування судового наказу у справі № 752/15030/20 за заявою товариства з обмеженою відповідальністю «Новобудова» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг з урахуванням інфляційних втрат, трьох відсотків річних та судових витрат, -

встановив:

у серпні 2020 року Голосіївським районним судом м. Києва по справі № 752/15030/20 було видано судовий наказ за заявою ТОВ «Новобудова» про стягнення з заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг з урахуванням 3 % річних та індексу інфляції у розмірі 7274 грн. 26 коп., а також судовий збір в сумі 210,20 грн.

У вересні 2020 року боржниця ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про скасування зазначеного судового наказу з підстав його необґрунтованості, зокрема, зазначила, що вона не погоджується із сумою заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг зазначеною у судовому наказі, у зв`язку з тим що вказану квартиру вона продала 16.03.2018 року та не являється власником, заборгованість, що стягнуто, утворилася із квітня 2018 року. На підтвердження чого надає копію договору купівлі продажу.

Відповідно до частини другої статті 170 ЦПК України, боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Згідно з частиною третьою статті 171 ЦПК України у разі відсутності підстав для повернення заяви про скасування судового наказу, суддя не пізніше двох днів після її подання постановляє ухвалу про скасування судового наказу, в якій роз?яснює заявнику (стягувачу) його право звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження.

Зазначені у заяві про скасування судового наказу доводи боржником можуть бути перевірені судом лише під час розгляду справи.

За приписами частини другої статті 164 ЦПК України, у разі відмови у видачі судового наказу або в разі скасування судового наказу внесена сума судового збору стягувачу не повертається. У разі пред`явлення стягувачем позову до боржника у порядку позовного провадження сума судового збору, сплаченого за подання заяви про видачу судового наказу, зараховується до суми судового збору, встановленої за подання позовної заяви.

З огляду на те, що подана боржницею ОСОБА_1 заява про скасування судового наказу до суду у строки встановлені ст. 170 ЦПК України, зазначені підстави для скасування судового наказу свідчать про необхідність їх перевірки, відповідно відсутні підстави для її повернення, отже заявлені вимоги про скасування судового наказу є такими, що підлягають задоволенню.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 170,171 ЦПК України, суддя, -

ухвалив:

заяву боржниці ОСОБА_1 про скасування судового наказу у справі № 752/15030/20 за заявою товариства з обмеженою відповідальністю «Новобудова» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг з урахуванням інфляційних втрат, трьох відсотків річних та судових витрат - задовольнити.

Судовий наказ № 752/15030/20 (провадження № 2-н/752/731/20) виданий 05.08.2020 року Голосіївським районним судом м. Києва за заявою товариства з обмеженою відповідальністю «Новобудова» про видачу судового наказу, - скасувати.

Роз`яснити стягувачу - товариству з обмеженою відповідальністю «Новобудова», що заявлені ним вимоги можуть бути розглянуті у порядку спрощеного позовного провадження.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя К.Г. Плахотнюк