ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
____________________________________________________________________________________
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 лютого2020 року Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді Соловей Г.В.,

з участю секретаря Момот Л.С.,

розглянувши заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні суду, -

ВСТАНОВИВ:

24.02.2020 року заявник ОСОБА_1 звернувся до Фастівського міськрайонного суду Київської області із заявою про виправлення описки в рішенні суду від 14.01.2008 року, та просить вказати в резолютивній частині рішення наступне: «позов задовольнити, виділивши Ѕ будинку частину А по АДРЕСА_1 ОСОБА_2 і Ѕ будинку частину Б», замість «квартири А і Б».

Відповідно до ч. 2 ст. 269 ЦПК України, питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Відповідно до частини другої статті 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Вивчивши матеріали зазначеної заяви та дослідивши матеріали цивільної справи, суд вважає, що викладені обставини не підлягають задоволенню.

При розгляді справи, судом встановлено, що 14 січня 2008 року Фастівським міськрайонним судом Київської області ухвалено рішення у справі за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ будинку в натурі, визначення порядку користування земельною ділянкою. Вказаним рішенням позов задоволено, вирішено, зокрема, поділити житловий будинок в АДРЕСА_1 , виділивши в натурі ОСОБА_2 квартиру № АДРЕСА_2 , площею 38,90 кв.м, що складається з приміщень: коридору площею 6,2 кв.м, кухні площею 14,2 кв.м, житлової кімнати площею 18,5 кв.м та надвірні будівлі: сарай вартістю 3964 грв, частину огорожі на суму 5287 грв. Виділити в натурі ОСОБА_1 квартиру № АДРЕСА_3 , площею 38,90 кв.м, що складається з приміщень житлової кімнати площею 20,7 кв.м, житлової кімнати площею 18,2 кв.м та надвірні будівлі туалет вартістю 3026 грн, частина огорожі вартістю 529 грн.

Звертаючись до суду із заявою про виправлення описки, заявник просить внести виправлення в рішення суду, вказавши: «позов задовольнити, виділивши Ѕ будинку частину А по АДРЕСА_1 ОСОБА_2 і Ѕ будинку частину Б», замість «квартири А і Б».

Відповідно до п.19 постанови Пленуму про виправлення описки в ухвалі суду від 16.11.2016 року "Про судове рішення у цивільній справі", вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Опискою є помилка, зумовлена неправильним написанням слів, а арифметичною помилкою - математична помилка у визначенні результату підрахунку. Тому, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення.

Виходячи з позиції Верховного Суду України (ухвала Верховного Суду України у справі №6-788цс16 від 22.02.2017р.), суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Проте зі змісту заяви вбачається, що позивач ставить вимогу не про виправлення помилок чи описок, допущених в судовому рішенні, а внесення змін щодо суті вимог позову, що фактично зводиться до зміни судового рішення.

Враховуючи вищенаведене, суд приходить до висновку, що відсутні підстави для виправлення описки в рішенні суду, а тому заява ОСОБА_1 задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. 258-260 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , прож.: АДРЕСА_1 , про виправлення описки в рішенні суду відмовити.

Ухвала суду може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Фастівський міськрайонний суд Київської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Головуючий суддя Г.В. Соловей