Провадження № 2/201/1053/2020
У Х В А Л А

25 лютого 2020р. Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська в особі головуючого судді Ткаченко Н.В., розглянувши в приміщенні Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська у м. Дніпрі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» (третя особа Національне агентство з питань запобігання корупції) про визнання позивача особою, що має статус викривача корупції, визнання незаконним та скасування наказу від 05.11.2019р. про притягнення до дисциплінарної відповідальності, визнання пункту 27 рішення правління АТ КБ «ПриватБанк» від 28.10.2019р., оформлене протоколом № 45, незаконним, вчиненим з метою переслідування викривача корупції та таким, що не підлягає виконанню,

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська з 20.11.2019р. перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до АТ КБ «ПриватБанк» (третя особа НАЗК) про визнання позивача особою, що має статус викривача корупції, визнання незаконним та скасування наказу від 05.11.2019р. про притягнення до дисциплінарної відповідальності, визнання пункту 27 рішення правління АТ КБ «ПриватБанк» від 28.10.2019р., оформлене протоколом № 45, незаконним, вчиненим з метою переслідування викривача корупції та таким, що не підлягає виконанню.

Ухвалою судді Ткаченко Н.В. від 26.11.2019р. позовна заява ОСОБА_1 була залишена без руху та запропоновано позивачу усунути недоліки поданого позову протягом трьох днів з дня вручення копії ухвали. Після усунення недоліків ухвалою судді Ткаченко Н.В. від 13.12.2019р. позов прийнято до розгляду та відкрито провадження по справі з призначенням розгляду у спрощеному позовному провадженні без повідомлення (виклику) сторін на підставі положень ч.5 ст. 279 ЦПК України (а.с. № 232 т. № 1).

Ухвалою судді Ткаченко Н.В. від 13.12.2019р. було вжито заходи забезпечення позов у вигляді у заборони АТ КБ «ПриватБанк» звільняти чи примушувати ОСОБА_1 до звільнення, притягувати до дисциплінарної відповідальності чи піддавати ОСОБА_1 з боку керівника або роботодавця іншим негативним заходам впливу (переведення, атестація, зміна умов праці відмова в призначенні на вищу посаду, скорочення заробітної плати, тощо) (а.с. № 244 т. № 1).

Ухвалою судді Ткаченко Н.В. від 26.12.2019р. було відмовлено в задоволенні клопотання представника відповідача Мисник Н.В. від 24.12.2019р. про розгляд справи в загальному позовному провадженні з призначенням справи в підготовче засідання (а.с. № 242 т. № 1).

14.01.2020р. від представника третьої особи Національного агентства з питань запобігання корупції Є.Богатова (діє на підставі довіреності від 28.10.2019р.) надійшли письмові пояснення по справі (а.с.№1-4т.№ 2).

15.01.2020р. від представника відповідача АТ КБ «ПриватБанк» Мисник Н.В. (діє на підставі довіреності від 22.08.2019р.) надійшов відзив на позов (а.с. № 65-71 т. № 2).

Правом на подачу відповіді на відзив позивач у передбачений 15-ти денний термін не скористався.

03.02.2020р. від представника позивача ОСОБА_2 адвоката Бондар Є.І. (діє на підставі ордеру від 03.02.2020р.) надійшла заява про залишення без розгляду позовних вимог ОСОБА_2 в частині вимог про визнання незаконним та скасування наказу від 05.11.2019р. про притягнення до дисциплінарної відповідальності з підстав п. 4 ч. 1 ст. 257 ЦПК України (а.с. № 137-138 т. № 2).

Суд, ознайомившись з матеріалами справи, вважає, що позовні вимоги ОСОБА_1 в частині вимог про визнання незаконним та скасування наказу від 05.11.2019р. про притягнення до дисциплінарної відповідальності слід залишити без розгляду з підстав п. 4 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, а в частині позовних вимог ОСОБА_1 про визнання позивача особою, що має статус викривача корупції, та про визнання пункту 27 рішення правління АТ КБ «ПриватБанк» від 28.10.2019р., оформлене протоколом № 45, незаконним, вчиненим з метою переслідування викривача корупції та таким, що не підлягає виконанню, слід закрити з підстав передбачених п. 1 ч.1 ст. 255 ЦПК України.

Відповідно до положень п. 4 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо в провадженні цього чи іншого суду є справа із спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав.

З огляду на подану заяву представника позивача від 03.02.2020р. про залишення без розгляду позовних вимог та враховуючи наявність в провадженні суду цивільної справи № 201/12566/19, провадження по якій відкрито 15.11.2019р., розгляд якої призначено на 13.03.2020р., позовними вимогами в якій, дійсно, є вимоги ОСОБА_1 про визнання незаконним та скасування наказу від 05.11.2019р. про притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани (а.с. № 141-145 т. № 2), суд вважає, що позовні вимоги у цивільній справі № 201/12952/19 в частині вимог ОСОБА_1 про визнання незаконним та скасування наказу від 05.11.2019р. про притягнення до дисциплінарної відповідальності, слід залишити без розгляду на підставі п. 4 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Стосовно позовних вимог ОСОБА_2 в частині вимог про визнання позивача особою, що має статус викривача корупції, суд зазначає, що статус викривача корупції не може бути предметом розгляду у цивільній справі, такий статус може бути надано певній особі (яка відповідає вимогам ст. 53 Закону України «Про запобігання корупції») слідчим в межах досудового розслідування у кримінальному провадженні, або посадовою особою, уповноваженої на складання протоколу про адміністративне правопорушення, оскільки за корупційні дії, передбачена, як кримінальна, так і адміністративна відповідальність.

Оскільки в заяві ОСОБА_2 ставилось питання про відповідальність ОСОБА_3 та ОСОБА_4 злочин, яка передбачена ст. 364-1 ч. 2 КК України (відомості внесені до ЄРДР та відкрито кримінальне провадження № 0001405 а.с. № 6, 166 т. № 1), статус заявника (отже за певних умов і статус викривача корупції) повинен надаватися в межах кримінально-процесуального законодавства. Такі самі роз`яснення містить і відповідь Генеральної прокуратури України від 05.07.2019р. (а.с. № 166 т. № 1).

Стосовно позовних вимог ОСОБА_2 в частині вимог про визнання пункту 27 рішення правління АТ КБ «ПриватБанк» від 28.10.2019р., оформлене протоколом № 45, незаконним, вчиненим з метою переслідування викривача корупції та таким, що не підлягає виконанню суд зазначає.

Системний аналіз положень ст. 19 ЦПК України та ст. 20 ГПК України дає підстави вважати, що ці вимоги повинні розглядатися в порядку визначеному ГПК України.

Такий висновок зроблений судом з огляду на те, що саме положеннями ч.1 ст. 19 Господарського кодексу України визначено, що суб`єкти господарювання мають право без обмежень самостійно здійснювати господарську діяльність, що не суперечить законодавству. При цьому варто зазначити, що з урахуванням норм ст. 64 Господарського кодексу України прийняття рішення наглядовою радою та правлінням банку (в нашому випадку рішення правління АТ КБ «ПриватБанк» від 28.10.2019р., оформлене протоколом № 45) є реалізацією права банку самостійно здійснювати господарську діяльність та визначати засади його внутрішньої організації.

Відповідно до положень п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

За вищезазначеного, позовні вимоги ОСОБА_2 (п. 2 позову) суд залишає без розгляду, а провадження за позовними вимогами (п.1 та п.3 позову) - закриває.

Одночасно, у зв`язку із залишенням без розгляду частини позовних вимог та закриттям провадження по справі в тій частині, що залишилася після цього, суд вважає за необхідне на підставі ч. 9 ст. 158 ЦПК України скасувати заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська Ткаченко Н.В. від 13.12.2019р. по справі № 201/12952/19 (провадження № 2/201/3757/2019) (а.с. № 244 т. № 1).

Обговорюючи питання розподілу судових витрат відповідно до ст. 142 ЦПК України, приймаючи до уваги положення ст. 7 Закону України «Про судовий збір», судові витрати по справі слід розподілити наступним чином.

Судові витрати по сплаті судового збору при подачі позову у розмірі 768грн. 40коп. по квитанції від 19.11.2019р., які поніс позивач за подачу позову по п. 2 позовних вимог (які судом залишені без розгляду) поверненню не підлягають (а.с.№ 2 т. №1).

Судові витрати по сплаті судового збору при подачі позову у розмірі 768грн. 40коп. та 768грн. 40коп., сплачені по квитанціям від 19.11.2019р., які поніс позивач за подачу позову по п. 1 та п.3 позовних вимог (провадження по яким судом закрито) (а.с.№ 3, 4 т. №1) відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» можуть бути повернути лише за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду, у тому числі в апеляційній та касаційній інстанціях.

На підставі викладеного, керуючись ст. 7 Закону України «Про судовий збір », ст.ст.19, 142, ч. 9 ст. 158, п. 4 ч. 1 ст. 257, п.1 ч.1 ст. 255, ст.ст. 260, 353 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» (третя особа Національне агентство з питань запобігання корупції) в частині позовних вимог про визнання незаконним та скасування наказу від 05.11.2019р. про притягнення до дисциплінарної відповідальності залишити без розгляду.

Провадження по цивільній справі в частині позовних вимог ОСОБА_1 до Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» (третя особа Національне агентство з питань запобігання корупції) про визнання позивача особою, що має статус викривача корупції, та про визнання пункту 27 рішення правління АТ КБ «ПриватБанк» від 28.10.2019р., оформлене протоколом № 45, незаконним, вчиненим з метою переслідування викривача корупції та таким, що не підлягає виконанню закрити.

Заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська Ткаченко Н.В. від 13.12.2019р. по справі № 201/12952/19 (провадження № 2/201/3757/2019), які виразилися у забороні Акціонерному товариству комерційний банк «ПриватБанк» звільняти чи примушувати ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) до звільнення, притягувати до дисциплінарної відповідальності чи піддавати ОСОБА_1 з боку керівника або роботодавця іншим негативним заходам впливу (переведення, атестація, зміна умов праці відмова в призначенні на вищу посаду, скорочення заробітної плати, тощо) скасувати.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

Суддя Ткаченко Н.В.