Постанова

Іменем України

12 лютого 2020 року

м. Київ

справа № 234/9616/17

провадження № 61-38302св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Синельникова Є. В.,

суддів: Осіяна О. М., Сакари Н. Ю., Хопти С. Ф. (суддя-доповідач), Шиповича В. В.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - публічне акціонерне товариство «ДТЕК Донецькобленерго»,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Апеляційного суду Донецької області

від 08 травня 2018 року в складі колегії суддів: Папоян В. В., Кішкіної І. В., Никифоряка Л. П.,

ВСТАНОВИВ:

1. Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У червні 2017 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» (далі - ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго») про визнання незаконним та скасування рішення комісії.

Позовна заява мотивована тим, що 02 червня 2017 року представниками відповідача було складено акт № 210679 про порушення нею Правил користування електричною енергією для населення (далі - ПКЕЕН).

08 червня 2017 року на підставі зазначеного акта відповідачем було прийнято рішення, оформлене протоколом № 1765, згідно якого їй було нараховано вартість не облікованої електричної енергії внаслідок порушення ПКЕЕН

в сумі 36 275,19 грн. Вважала такі дії відповідача неправомірними, оскільки порушення нею не допускалось, викладені в акті обставини є припущенням. Крім того, посилалась на те, що в акті не зазначені, зокрема: відповідні пункти ПКЕЕН, які були порушені споживачем; точку на схемі, де було вилучено зразок кабеля; номер пломби, якою було опломбовано пакет з кабелем; місце самовільного підключення електричної проводки; власника електричної мережі, до якої було здійснено самовільне підключення. Також, посилалась на те, що комісія, яка розглядала акт, складалася із двох осіб та акт розглядався без належного її повідомлення в установлений строк. Вважала, що розрахунок, проведений за період з 04 червня 2014 року по 02 червня 2017 року, не відповідає вимогам підпункту б пункту 3.3. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН (далі - Методика).

З урахуванням викладеного, ОСОБА_1 просила суд визнати незаконним та скасувати протокол засідання комісії Краматорського району електричних мереж (далі - РЕМ) ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» від 08 червня 2017 року № 1765 щодо розгляду акта про порушення ПКЕЕН від 02 червня 2017 року № 210679.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Краматорського районного суду Донецької області від 31 січня

2018 року позов ОСОБА_1 задоволено. Визнано незаконним та скасовано рішення комісії Краматорського РЕМ ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго», оформлене протоколом від 08 червня 2017 року № 1765 щодо розгляду акта про порушення ПКЕЕН. Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Рішення суду мотивовано тим, що у відповідача були відсутні правові підстави для нарахування позивачу вартості не облікованої електричної енергії внаслідок порушення останньою ПКЕЕН, оскільки відсутні належні та допустимі докази того, що позивачем були порушені такі правила. Крім того, саме рішення комісії, яке оформлене протоколом від 08 червня 2017 року № 1765, прийняте з грубим порушенням вимог чинного законодавства, зокрема: прийнято неповноважним складом.

Короткий зміст рішення суду апеляційної інстанції

Постановою Апеляційного суду Донецької області від 08 травня 2018 року апеляційну скаргу ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» задоволено. Рішення Краматорського міського суду Донецької області від 31 січня 2018 року скасовано та у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

Постанова суду апеляційної інстанції мотивована тим, що судом першої інстанції неналежним чином досліджено надані докази у їх сукупності та у зв`язку із чим неправильно застосовано до спірних правовідносин норми матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи.

Приймаючи постанову, апеляційний суд виходив з того, що доводи позивача про те, що оскаржуване рішення було прийнято не уповноваженим складом комісії та без належного її повідомлення в установлений строк щодо дати проведення такого засідання не заслуговують на увагу, оскільки спростовуються матеріалами справи. Так, у відповідності до заяви позивача від 08 червня 2017 року та протоколу засідання комісії Краматорського РЕМ ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» засідання такої комісії про розгляд акта від 02 червня 2017 року про порушення позивачем ПКЕЕН було проведено 08 червня 2017 року у складі: ОСОБА_3., ОСОБА_4 (члени комісії) та ОСОБА_2 (голова комісії) на підставі заяви позивача, у якій вона просила провести таке засідання саме цієї дати, а не

03 липня 2017 року, як це було зазначено у самому акті, а тому відсутні підстави вважати, що вказане засідання відбулось не належним складом та без належного повідомлення про дату проведення такого засідання.

Апеляційний суд виходив з того, що відсутні підстави для задоволення позову, оскільки факт порушення позивачем ПКЕЕН шляхом здійснення самовільного підключення до електромереж та споживання електричної енергії без засобів обліку встановлений та зафіксований в акті від 02 червня 2017 року № 210679, що і стало підставою для розгляду на засіданні комісії Краматорського РЕМ

ПАТ «Донецькобленерго», яка відбувалась у відповідності до норм чинного законодавства.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

У касаційній скарзі, поданій у червні 2018 року до Верховного Суду,

ОСОБА_1 , посилаючись на неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати рішення апеляційного суду та залишити в силі рішення суду першої інстанції.

Касаційна скарга мотивована тим, що судом апеляційної інстанції не спростовано належним чином висновків суду першої інстанції, не з`ясовано обставин, які мають значення для справи, не надано належної оцінки всім доказам, які містяться у матеріалах справи, та суд апеляційної інстанції прийшов до протилежних висновків, які ґрунтуються на припущеннях, чим порушив частину третю статті 89, частини першу, другу, п`яту статті 263 ЦПК України, що привело до неправильного вирішення справи судом апеляційної інстанції та помилкового скасування рішення суду першої інстанції. Вважала, що посилання апеляційного суду на те, що вона була проінформована та сама наполягала на проведенні засідання комісії не спростовують висновків суду першої інстанції про порушення встановленого пунктом 53 ПКЕЕН порядку щодо своєчасного повідомлення її про час та дату засідання комісії.

Разом з тим, вважала, що посилання апеляційного суду на те, що комісія складалась з трьох осіб, оскільки у протоколі наявний підпис голови комісії, який затвердив такий протокол є лише припущенням суду в зв`язку з тим, що у протоколі не зазначено дати затвердження протоколу головою комісії. Крім того, судом не встановлено чи є особи, зазначені у протоколі, які приймали оскаржуване рішення, уповноваженими представниками енергопостачальника, оскільки у такому протоколі зазначені лише прізвища осіб членів комісії.

Надходження касаційної скарги до суду касаційної інстанції

Ухвалою Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду

від 09 липня 2018 року було відкрито касаційне провадження у вказаній справі та витребувано із Краматорського міського суду Донецької області зазначену цивільну справу.

У жовтні 2018 року справа надійшла до Верховного Суду.

Ухвалою Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 31 січня

2020 року справу за позовом ОСОБА_1 до ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» про визнання незаконним та скасування протоколу засідання комісії Краматорського району електричних мереж ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» щодо розгляду акта про порушення Правил користування електричною енергією для населення призначено до розгляду.

Відзив на касаційну скаргу учасники справи до суду не подали

Фактичні обставини справи, встановлені судами

01 червня 2012 року між ОСОБА_1 та Краматорським РЕМ

ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» укладено договір про користування електричною енергією № 433-15381-170, відповідно до умов якого Краматорський РЕМ

ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» надає послуги з постачання електричної енергії ОСОБА_1 , яка є споживачем цих послуг за адресою:

АДРЕСА_1 .

02 червня 2017 року представниками Краматорського РЕМ ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» виявлено порушення споживачем ОСОБА_1 ПКЕЕН, що виразилося у самовільному підключенні електроустановок (токоприймачів або електропроводки) до електромережі іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку, виявити яке представники енергопостачальника під час проведення контрольного огляду прибору обліку не мали можливості (підключення фазного проводу, який йде на внутрішньобудиникову мережу в квартирі для живлення токоприймачів; при виключенні «фазної» пробки на лічильнику, диск лічильника не крутиться, але токоприймачі у квартирі працюють; точка підключення від магістрального проводу в розподільному щиті (в тамбурі), який йде до квартири на кухню; електрична енергія споживається, лічильником не обліковується), що підтверджується актом про виявлення порушення

від 02 червня 2017 року.

Вказаний акт складено у присутності позивача із зазначенням факту порушення, підписано трьома представниками енергопостачальника без зауважень з боку споживача, яка відмовилася від підпису, та їй вручено один примірник акта, про що на акті є відповідна позначка.

Під час проведення вказаної перевірки позивач надавала дозвіл на обстеження працівниками електропостачальної організації електроустановок, електропроводки та засобів обліку, що підтверджується письмовою заявою позивача від 02 червня 2017 року за її особистим підписом (а. с. 23).

08 червня 2017 року ОСОБА_1 звернулась із заявою до Краматорського РЕМ ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» у якій просила розглянути вказаний акт на засіданні комісії 08 червня 2017 року.

Відповідно до протоколу засідання комісії з розгляду актів про порушення ПКЕЕН від 08 червня 2017 року, комісія встановила факт порушення споживачем ОСОБА_1 ПКЕЕН; відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення ПКЕЕН проведено розрахунок за період з 04 червня 2014 року по 02 червня 2017 року та нараховано до сплати 36 275,19 грн.

Вказаний протокол підписаний членами комісії: ОСОБА_3 ,

ОСОБА_4 та головою комісії ОСОБА_2 (а. с. 25).

2. Мотивувальна частина

Позиція Верховного Суду

Частиною третьою статті 3 ЦПК України передбачено, що провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Пунктом 2 Прикінцевих та перехідних положень Закону України від 15 січня

2020 року № 460-IX «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ» передбачено, що касаційні скарги на судові рішення, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом.

Згідно з частиною другою статті 389 ЦПК України (тут і далі в редакції до наведених змін) підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Касаційна скарга ОСОБА_1 задоволенню не підлягає.

Відповідно до вимог частин першої і другої статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції.

Відповідно до частин першої, другої та п`ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Встановлено й це вбачається із матеріалів справи, що оскаржуване рішення апеляційного суду ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права, а доводи касаційної скарги цих висновків не спростовують.

Згідно з частиною першою статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Відносини з приводу постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України, Законом України «Про електроенергетику», ПКЕЕН, які затверджені Постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня

1999 року № 1357, Методикою, затвердженою Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики від 04 травня 2006 року № 562.

Статтею 26 Закону України «Про енергетику» встановлено, що споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов`язаний дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом міністрів України.

Згідно зі статтею 27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є, зокрема, порушення правил користування енергією.

Пунктом 42 ПКЕЕН передбачено, що побутовий споживач електричної енергії, зокрема, зобов`язаний дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності.

Згідно з пунктом 48 ПКЕЕН побутовий споживач несе відповідальність згідно із законодавством за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без засобів обліку.

Відповідно до пункту 53 ПКЕЕН у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об`єкта або має право користуватися цим об`єктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження.

Акт про порушення ПКЕЕН розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Побутовий споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Енергопостачальник повідомляє побутового споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату. Акт про порушення цих правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення побутового споживача про час і дату засідання комісії.

Відповідно до статті 12 ЦПК України одним із принципів цивільного судочинства є змагальність сторін та відповідно до статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини на які вона посилається як на підставу для своїх вимог.

Статтею 76 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі письмових, речових і електронних доказів, висновків експертів, показання свідків.

Отже, скасовуючи рішення суду першої інстанції та ухвалюючи нове рішення у справі, суд апеляційної інстанції правильно визначився з характером спірних правовідносин та нормами матеріального права, які підлягають застосуванню, повно та всебічно дослідив наявні у справі докази і надав їм належну оцінку в силу вимог статей 12, 81, 89 ЦПК України.

При цьому, правильно виходив з того, що позивач є споживачем електричної енергії, яка надається відповідачем на підставі договору, укладеного між сторонами, яка порушила ПКЕЕН шляхом здійснення самовільного підключення до електромереж, і відбулось споживання електричної енергії без засобів обліку, що було зафіксовано представниками відповідача у відповідному акті та стало підставою розгляду на засіданні Краматорського РЕМ ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго», та обґрунтовано вважав, що факт використання позивачем безоблікової електричної енергії узгоджується з матеріалами справи.

Разом з тим, встановивши, що засідання комісії Краматорського РЕМ

ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» щодо розгляду акта від 02 червня 2017 року про порушення позивачем ПКЕЕН було проведено 08 червня 2017 року у складі: ОСОБА_3., ОСОБА_4 (члени комісії) та ОСОБА_2 (голова комісії) на підставі заяви позивача у якій вона просила провести таке засідання саме цієї дати, а не 03 липня 2017 року як це було зазначено у самому акті, обґрунтовано вважав, що вказане засідання відбулось належним складом та із належним повідомленням позивача про дату проведення такого засідання, та дійшов правильного висновку про відмову в задоволенні позову.

Такі висновки суду апеляційної інстанції є правильними, відповідають обставинам справи та ґрунтуються на вимогах закону.

Доводи касаційної скарги щодо незаконність та необґрунтованість оскаржуваного рішення апеляційного суду, неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для правильного вирішення справи, порушення норм матеріального та процесуального права при його ухваленні не знайшли свого підтвердження і спростовуються належними та допустимими доказами у справі.

Інші доводи, наведені на обґрунтування касаційної скарги, не можуть бути підставами для скасування рішення суду апеляційної інстанції, оскільки вони не підтверджуються матеріалами справи, ґрунтуються на неправильному тлумаченні ОСОБА_1 норм матеріального та процесуального права і зводяться до переоцінки встановлених судом обставин, що в силу вимог статті 400 ЦПК України виходить за межі розгляду справи судом касаційної інстанції.

Відповідно до частин першої, другої статті 410 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення залишає без змін, якщо визнає, що рішення ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права. Не може бути скасоване правильне по суті і законне рішення з одних лише формальних міркувань.

Керуючись статтями 400, 409, 410, 416, 418, 419 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Постанову Апеляційного суду Донецької області від 08 травня 2018 року залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий Є. В. Синельников

Судді: О. М. Осіян

Н. Ю. Сакара

С. Ф. Хопта

В. В. Шипович