У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 лютого 2020 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді Цуранова А. Ю. ,

при секретарі Севериненко Д. В.

розглянувши в приміщенні Білоцерківського міськрайонного суду Київської області у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження позовну заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до Білоцерківського міського відділу Державної виконавчої служби Головного територіального Управління юстиції у Київській області, третя особа: ОСОБА_3 про звільнення майна з-під арешту,

В С Т А Н О В И В:

В грудні 2019 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулись до суду з позовом про звільнення майна з-під арешту.

11.01.2020 року ухвалою судді позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено судове засідання в порядку спрощеного позовного провадження.

Учасники справи в судові засідання 04.02.2020 року та 24.02.2020 року не з`явились, про місце та час розгляду справи повідомлялись належним чином, причини поважності неявки суду не повідомили.

Позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 заяв про розгляд справи у їх відсутності до суду не подавали, заяв про відкладення розгляду справи на адресу суду не надходило.

Представник відповідача 24.02.2020 року звернувся до суду з клопотанням, в якому просить проводити слухання справи без участі представника Білоцерківського міського відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції(м. Київ).

В силу вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК фіксування судового процесу технічними засобами не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Згідно з ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Керуючись практикою Європейського суду з прав людини, суд виходить з того, що реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава - учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справі «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 року, в якому зазначено, що право на суд не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

З аналізу зазначених норм вбачається, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

З матеріалів справи вбачається, що позивачів двічі повідомлено про розгляд справи, проте в судові засідання не з`явились повторно, про наявність поважних причин неявки в судове засідання не повідомили.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України залишити позовну заяву без розгляду.

Слід роз`яснити, що відповідно до ч. 2 ст. 257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст. 257, 260, 353 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до Білоцерківського міського відділу Державної виконавчої служби Головного територіального Управління юстиції у Київській області, третя особа: ОСОБА_3 про звільнення майна з-під арешту - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

СуддяА. Ю. Цуранов