Справа № 737/51/20
Проваждення № 2/737/96/20
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 лютого 2020 року смт Куликівка

Куликівський районний суд Чернігівської області

суддяЛібстер А. С.
секретар судового засіданняЮрченко М. М.
розглянувши у підготовчому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження справу№ 737/51/20
за позовомОСОБА_1 ОСОБА_2
доКуликівської селищної об`єднаної територіальної громади в особі Куликівської селищної ради
третя особа Приватний нотаріус Куликівського районного нотаріального округ Тимощук В. О.
провизначення додаткового строку для прийняття спадщини
учасники справи та представники:
позивачне з`явилися
від відповідачане з`явився
третя особа не з`явився

ВСТАНОВИВ:

Позивачі звернулися до суду із вказаним позовом посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла їхня баба - ОСОБА_3 . За життя ОСОБА_3 заповіту не залишила. Позивачі являються єдиними спадкоємцями померлої ОСОБА_3 так як їхня мати - ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , тобто раніше ніж відкрилася спадщина. Своєчасно вони не звернулися до нотаріальної контори щоб розпочати процедуру спадкування, оскільки не знали, що у померлої залишилось майно, яке вони могли б успадкувати.

Просять суд визначити їм додатковий 3-х місячний строк для прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 баби ОСОБА_3 .

Позивачі в підготовче судове засідання не з`явилися, в позовній заяві просили розглянути справу за їх відсутності.

Куликівська селищна рада надала відзив за підписом селищного голови Халімон Н.М., відповідно до якого позовні вимоги визнала в повному обсязі, не має заперечень проти їх задоволення, справу просить розглянути у відсутність представника Куликівської селищної ради.

Від приватного нотаріуса Куликівського районного нотаріального округу Тимощука В. О. надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, проти задоволення позовних вимог заперечень не має.

Позовна заява надійшла до суду 23 січня 2020 року.

Головуючий суддя своєю ухвалою від 05 лютого 2020 року прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у даній справі, підготовче судове засідання призначено на 25 лютого 2020 року.

Згідно зі ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Враховуючи те, що відповідач визнав позов, суд вважає можливим ухвалити рішення у підготовчому засіданні.

Відповідно до ч. 2 ст. 206 ЦПК України у разі визнання позову відповідачем суд за наявності для того законних підстав, ухвалює рішення про задоволення позову.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК) фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалось.

Дослідивши надані докази, розглядаючи позов в межах заявлених вимог, суд приходить до наступного.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 (а.с. 7).

Після її смерті відкрилася спадщина, до складу якої входить право власності на земельну ділянку, розміром 2,97 га, яка розташована на території Хибалівської сільської ради Куликівського району Чернігівської області (нині Куликівська селищна рада) відповідно до Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЧН № 023993 від 30.08.2004 року, виданого на ім`я ОСОБА_3 (а.с.14).

Згідно з довідкою виконкому Куликівської селищної ради Куликівського району Чернігівської області № 03-22/423 від 17 грудня 2019 року, ОСОБА_3 на день своєї смерті, ІНФОРМАЦІЯ_1 , була зареєстрована та проживала одна за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.13).

ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , була дочкою померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про народження ОСОБА_5 та свідоцтвом про укладення шлюбу між ОСОБА_6 та ОСОБА_5 (а.с.10-12).

ОСОБА_1 є дочкою ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про її народження (а.с.8).

ОСОБА_2 є сином ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про його народження (а.с.9).

Таким чином ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є внуками ОСОБА_3 .

Згідно з інформаційними довідками зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину; заповіти/спадкові договори) спадкова справа після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 не заводилась, на випадок смерті ОСОБА_3 заповіту не залишила (а.с.26-27).

Відповідно до ч.1 ст. 1266 ЦК України внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини.

Таким чином ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є спадкоємцями майна померлої ОСОБА_3 за правом представлення своєї померлої матері - ОСОБА_4 .

Інших спадкоємців ОСОБА_3 , які претендують на спадщину, судом не виявлено.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини.

Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо:

1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви;

2) ці обставини визнані судом поважними.

У абз. 6 п. 24 Постанови Пленуму ВС України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року зазначено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Якщо у спадкоємця не було перешкод для подання заяви, а він не скористався правом на прийняття спадщини, в тому числі, наприклад, і через юридичну необізнаність спадкоємця щодо строку та порядку прийняття спадщини, то правові підстави для визнання додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Визнання позову відповідачем не суперечить закону правам , свободам чи інтересам інших осіб, та є підставою для задоволення позовних вимог.

Згідно з правовою позицією Верховного Суду у справі ВС/КЦС № 681/203/17-ц від 17.10.2018 вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Позивачі є спадкоємцями майна померлої ОСОБА_3 за правом представлення своєї померлої матері - ОСОБА_4 , разом зі спадкодавцем не проживали. Посилання позивачів на ту обставину, що про існування об`єкту спадщини їм до цього часу було не відомо, нічим не спростовані. Оскільки власники земельних ділянок отримують орендну плату від агропромислових підприємств і заінтересовані у додаткових грошових надходженнях, несвоєчасне звернення з заявою про прийняття спадщини підтверджує незнання позивачами про факт існування Державного акту на право власності на земельну ділянку виданого на ім`я спадкодавця.

Таким чином, суд вважає поважними причини пропуску позивачами строку для прийняття спадщини, тому відповідно до вимог ст. 1272 ЦК України їм необхідно визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .

Керуючись статтями ст. ст. 4, 12-13, 19, 81, 200, 247, 258, 259, 265, 268, 273, 354, 355 ЦПК України, -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) додатковий строк три місяці з моменту набрання рішенням суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Визначити ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_2 , АДРЕСА_1 ) додатковий строк три місяці з моменту набрання рішенням суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Копію рішення направити учасникам справи.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення може бути оскаржене до Чернігівського апеляційного суду через Куликівський районний суд Чернігівської області суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення складений 25 лютого 2020 року.

Суддя А. С. Лібстер