Провадження № 2/760/6517/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 листопада 2020 року м. Київ

Солом`янський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Г.О. Козленко,

за участю секретаря - О.О. Король

розглянувши заяву позивача ОСОБА_1 про збільшення позовних вимог у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «АМАРАНТЕ» про стягнення заборгованості із заробітної плати, компенсації за невикористані дні відпустки та середнього заробітку за час затримки розрахунків,-

встановив:

Позивач звернулася до Солом`янського районного суду м. Києва з вищезазначеним позовом, в якому просить стягнути з відповідача на користь позивача:

- заборгованість з основної невиплаченої заробітної плати у розмірі 7214,81 грн;

- компенсацію за 12 днів невикористаної щорічної відпустки у розмірі 2815,56 грн;

- середній заробіток за час затримки основної невиплаченої заробітної плати у розмірі 15016,32 грн;

- середній заробіток за час затримки розрахунку за лютий 2020 року в розмірі 12670 грн.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 27.07.2020 позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «АМАРАНТЕ» про стягнення заборгованості із заробітної плати, компенсації за невикористані дні відпустки та середнього заробітку за час затримки розрахунків - залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Після усунення позивачем недоліків, ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва відкрито спрощене позовне провадження в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «АМАРАНТЕ» про стягнення заборгованості із заробітної плати, компенсації за невикористані дні відпустки та середнього заробітку за час затримки розрахунків.

30.10.2020 від позивача надійшла заява про збільшення позовних вимог, відповідно до якої остання просить:

- додатково стягнути з відповідача на користь позивача середній заробіток за період з 21.07.2020 по 30.10.2020 в сумі 16893,36 грн.

02.11.2020 від директора ТОВ «АМАРАНТЕ» ОСОБА_2 за допомогою поштового зв`язку до канцелярії суду надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого останній просив у задоволенні позовних вимог відмовити у повному обсязі.

Оскільки розгляд справи відбувається в порядку спрощеного провадження без повідомлення учасників справи, особи, які беруть участь у справі, не викликались.

Суд, дослідивши заяву про збільшення позовних вимог, приходить до наступного висновку.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Згідно чинного законодавства, позов у цивільному процесі - це письмово оформлена і адресована суду письмова вимога, що складається з вимоги процесуального характеру та вимоги матеріального характеру (захистити невизнане, оспорюване чи порушене право). А предмет позову - це матеріальний зміст цієї вимоги.

Таким чином, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняте судове рішення. Цей матеріальний зміст позовних вимог позивача, проявляється в матеріально-правовій заінтересованості - отримати певне матеріальне благо.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Зміна предмета позову відбудеться тоді, коли в рамках конкретного позовної вимоги позивач замість одного способу захисту прав (який був заявлений раніше, при подачі позову) захоче скористатися іншим способом захисту, обґрунтовуючи свої позовні вимоги (предмет позову) тими самими обставинами, якими він обґрунтовував первісні вимоги.

Зміна підстав позову відбувається тоді, коли позивач в рамках конкретної позовної вимоги, в обґрунтування раніше заявлених позовних вимог (предмету позову) посилається на інші обставини якими він ці (перші) позовні вимоги, обґрунтовував.

Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві.

Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру.

Таким чином, законодавцем визначено право позивача збільшити або зменшити розмір позовних вимог, як складову матеріально-правової вимоги позивача до відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Так, з прохальної частини позовної заяви, яка прийнята до розгляду ухвалою судді від 14.08.2020, вбачається, що позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить стягнути з відповідача на користь позивача: заборгованість з основної невиплаченої заробітної плати у розмірі 7214,81 грн; компенсацію за 12 днів невикористаної щорічної відпустки у розмірі 2815,56 грн; середній заробіток за час затримки основної невиплаченої заробітної плати у розмірі 15016,32 грн; середній заробіток за час затримки розрахунку за лютий 2020 року в розмірі 12670 грн.

Відповідно до ч.1 ст.49 ЦПК сторони користуються рівними процесуальними правами.

Дослідивши матеріали справи та заяву подану позивачем, суд вважає, що оскільки позивач у встановленому законом порядку подала заяву про збільшення позовних вимог, чим реалізувала своє право, тому суд приходить до висновку про прийняття до розгляду зазначеної заяви, оскільки заявлені вимоги в заяві є однорідними з первинними вимогами.

Керуючись ст.ст.49, 260, 353 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

Прийняти до розгляду заяву позивача ОСОБА_1 про збільшення позовних вимог у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «АМАРАНТЕ» про стягнення заборгованості із заробітної плати, компенсації за невикористані дні відпустки та середнього заробітку за час затримки розрахунків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя - Г.О. Козленко