"19" листопада 2020 р.
Справа №642/779/20 2/642/618/20
19 листопада 2020 року Ленінський районний суд м. Харкова в складі:
головуючого судді Проценко Л.Г.
за участю секретарів Канаєвої К.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Кристалбанк» до Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Індустріальному та Немишлянському районах міста Харкова, Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Дергачівському та Золочівському районах, третя особа: ОСОБА_1 про звільнення майна з-під арешту, -
Позивач звернувся до суду із даним позовом, в якому просив:
-звільнити квартиру за адресою АДРЕСА_1 з-під арешту, накладеного Орджонікідзевським відділом державної виконавчої служби ХМУЮ постановою про арешт майна боржника та оголошення заборони відчуження ВП №35814704 від 24.12.2012р., реєстраційний номер обтяження 13434650.
-звільнити квартиру за адресою АДРЕСА_1 з-під арешту, накладеного відділом державної виконавчої служби Дергачівського районного управління юстиції, постановою про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження ВП №32326417 від 09.07.2012р., реєстраційний номер обтяження 12714515, шляхом внесення змін, а саме зазначити об`єкт обтяження «невизначене майно, все нерухоме майно, яке належить ОСОБА_1 , крім квартири АДРЕСА_2 .
Ухвалою від 14 лютого 2020 року було відкрито провадження у даній справі, та її розгляд проводиться в порядку загального позовного провадження.
Представником позивача подано заяву про розгляд справи в їх відсутність.
Ухвалою від 19.11.2020р. ОСОБА_1 було переведено в статус третьої особи.
ОСОБА_1 подала до суду заяву про розгляд справи в її відсутності, де зазначила, що проти зняття арешту з майна не заперечує, а також покладається на думку суду.
Міжрайонний відділ державної виконавчої служби по Дергачівському та Золочівському районах відзиву на позов, заяв або клопотань до суду не подав. Про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.
Міжрайонний відділ державної виконавчої служби по Індустріальному та Немишлянському районах відзиву на позов, заяв або клопотань до суду не подав. Про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Таким чином суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступні факти і відповідні їм правовідносини.
18.01.2008р. ВАТ «Всеукраїнський Акціонерний банк» та ОСОБА_1 уклали іпотечний договір щодо однокімнатної квартири АДРЕСА_2 , в забезпечення виконання ОСОБА_1 кредитного договору №71/08 від 18.01.2008р. (а.с. 11-13)
ОСОБА_1 є власницею однокімнатної квартири АДРЕСА_2 (а.с. 14-15)
Заочним рішенням Ленінського районного суду м.Харкова від 08 лютого 2017р. №642/3372/16 було задоволено позов ПАТ «Всеукраїнський Акціонерний банк» до ОСОБА_1 , про звернення стягнення боргу за договором кредиту та іпотеки. В рахунок погашення заборгованості ОСОБА_1 перед ПАТ «Всеукраїнський Акціонерний Банк» за Кредитним договором № 71/08 від 18.01.2008 року в розмірі 2433704,10 грн. звернуто стягнення на належний ОСОБА_1 предмет іпотеки - однокімнатну квартиру АДРЕСА_3 зі всіма об`єктами, функціонально пов`язаними з цим нерухомим майном, загальною площею 36,3 кв. м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_4 , шляхом його продажу Публічним акціонерним товариством «Всеукраїнський Акціонерний Банк» від свого імені будь-якій особі-покупцю за початковою ціною, визначеною на рівні не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна на підставі оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності під час його реалізації у порядку, передбаченому ст. 38 Закону України «Про іпотеку», з наданням Публічному акціонерному товариству «Всеукраїнський Акціонерний Банк» всіх прав продавця, у тому числі, але не виключно: укладати договір купівлі - продажу, отримувати дублікати правовстановлюючих документів на вказаний предмет іпотеки в органах БТІ, органах нотаріату та інших органах державної влади, місцевого самоврядування та у будь-яких установах незалежно від форм власності; отримувати всі необхідні документи та довідки (в тому числі витяг з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності) для продажу вищезазначеного предмета іпотеки у Державній реєстраційній службі України та всіх підпорядкованих структурних підрозділах, в органах нотаріату або у інших органах, які будуть здійснювати функції з реєстрації речових прав на нерухоме майно; здійснювати будь-які платежі у якості продавця в процесі укладання договору купівлі - продажу предмету іпотеки; звертатися до суб`єктів оціночної діяльності із заявою про проведення експертної оцінки предмету іпотеки, а також ставити підписи від свого імені за одержання експертної оцінки; отримувати довідки та документи, які необхідні для укладання та нотаріального посвідчення договору купівлі - продажу; надати приватному нотаріусу право відкрити розділ на предмет іпотеки однокімнатну квартиру АДРЕСА_3 зі всіма об`єктами, функціонально пов`язаними з цим нерухомим майном, загальною площею 36,3 кв. м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_4 , в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та зареєструвати право власності на предмет іпотеки - однокімнатну квартиру АДРЕСА_3 зі всіма об`єктами, функціонально пов`язаними з цим нерухомим майном, загальною площею 36,3 кв. м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_4 , за набувачем (покупцем); отримувати в органах місцевого самоврядування за місцезнаходженням предмета іпотеки довідки про склад сім`ї іпотекодавця, копії будинкових книг, технічну документацію. (а.с. 5-8)
Згідно відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, постановою про арешт майна ВП 32326417 від 09.07.2012р. ВДВС Дергачівського РУЮ було накладено арешт на все нерухоме майно, яке належить ОСОБА_1 (реєстраційний номер 12314515). Також, постановою про арешт майна ВП 35814704 від 24.12.2012р. Орджонікідзевського ВДВС ХМУЮ накладено арешт на квартиру АДРЕСА_2 . (а.с. 14-15)
За виконавчими провадженнями ВП 32326417 та ВП 35814704, які перебували у ВДВС Дергачівського РУЮ Харківської області та Орджонікідзевського ВДВС ХМУЮ, виконавчі дії проводилися на підставі виконавчого листа №2-2744, виданого 23.07.2009р. Дзержинським районним судом м.Харкова, за яким стягувачем був ВАТ «Всеукраїнський Акціонерний Банк», а боржником ОСОБА_1 . (а.с. 16-18)
Виконавчі документи за виконавчими провадженнями ВП 32326417 та ВП 35814704 були повернуті стягувачу постановами ВДВС Дергачівського РУЮ Харківської області від 01.10.2012р. та постановою Орджонікідзевського ВДВС ХМУЮ від 10.09.2014р. (а.с. 16-18)
Ухвалою Харківського апеляційного суду м.Харкова від. 21.01.2020р. (з врахуванням ухвали про виправлення описки від 12.05.2020р.) було замінено стягувача ПАТ «Всеукраїнський Акціонерний Банк» на його правонаступника АТ «Кристалбанк» у виконавчому листі 2-2744/09, виданому на підставі рішення Дзержинського районного суду м.Харкова від 07.05.2009р. у цивільній справі за позовом ВАТ «Всеукраїнський Акціонерний Банк» до ОСОБА_1 заборгованості за кредитним договором від 18.01.2008р. (а.с. 19-20, 49-50)
Відповідно до ст. 1 Закону України «Про іпотеку» іпотека - вид забезпечення виконання зобов`язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов`язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом.
Статтею 3 Закону України «Про іпотеку» визначено, що у разі порушення боржником основного зобов`язання іпотекодержатель має право задовольнити забезпечені нею вимоги за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими особами, права чи вимоги яких на передане в іпотеку нерухоме майно зареєстровані після державної реєстрації іпотеки. Якщо пріоритет окремого права чи вимоги на передане в іпотеку нерухоме майно виникає відповідно до закону, таке право чи вимога має пріоритет над вимогою іпотекодержателя лише у разі його/її виникнення та реєстрації до моменту державної реєстрації іпотеки.
Пріоритет права іпотекодержателя на задоволення забезпечених іпотекою вимог за рахунок предмета іпотеки відносно зареєстрованих у встановленому законом порядку прав чи вимог інших осіб на передане в іпотеку нерухоме майно виникає з моменту державної реєстрації іпотеки. Зареєстровані права та вимоги на нерухоме майно підлягають задоволенню згідно з їх пріоритетом - у черговості їх державної реєстрації.
Статтею 4 Закону України «Про іпотеку» передбачено, що обтяження нерухомого майна іпотекою підлягає державній реєстрації відповідно до закону.
Особливості звернення стягнення на заставлене нерухоме майно визначено також положеннями Закону України «Про виконавче провадження».
Оскільки АТ «Кристалбанк» набуло статус стягувача 29.08.2019р., до правовідносин належить застосувати положення Закону України «Про виконавче провадження» від 02.06.2016 року.
Арешт майна, який залишається накладеним на вказану у позові квартиру, робить неможливим для позивача здійснити звернення на неї, як на предмет іпотеки для задоволення своїх вимог.
Відповідно до п.9 Постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України № 5 від 03.06.2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна», за змістом частини четвертої статті 54 Закону України «Про виконавче провадження», у разі накладення державним виконавцем арешту на майно для задоволення вимог стягувачів, які не є заставодержателями, заставодержатель цього майна має право на звернення до суду з позовом про зняття арешту із заставленого майна.
В свою чергу, частиною 7 ст. 51 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що примусове звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється виконавцем з урахуванням положень Закону України "Про іпотеку".
Відповідно до вимог частини 3 ст.33 Закону України «Про іпотеку» передбачено звернення стягнення на предмет іпотеки на підставі: рішення суду, виконавчого напису нотаріуса або згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя.
Таким чином, арешти, накладені органами виконавчої служби, позбавляють іпотекодержателя можливості реалізувати виконання рішення суду про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом продажу предмету іпотеки будь-якій третій особі, хоча таке право іпотекодержателя було надано рішенням суду першої інстанції від 08.02.2017р.
Крім того, згідно ст. 14 Закону України "Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрації обтяжень" пріоритет зареєстрованих обтяжень визначається у черговості їх реєстрації. Обтяжувач вищим пріоритетом має переважне право на звернення стягнення на предмет обтяження. В даному випадку, арешти заставленого майна порушують пріоритетне право позивача, як іпотекодержателя на задоволення своїх вимог за рахунок заставленого майна. Наявність арештів іпотечного майна перешкоджає іпотекодержателю реалізувати свої правомочності у порядку, визначеному статтею 38 Закону України «Про іпотеку».
Відповідно до приписів ч.2 ст.16 ЦК України, способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права, визнання правочину недійсним, припинення дії, яка порушує право, відновлення становища, яке існувало до порушення, примусове виконання обов`язку в натурі, зміна правовідносин, припинення правовідносин та інше. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.
Таким чином, позивач, як іпотекодержатель, має право на захист свого порушеного права на безперешкодне звернення стягнення на іпотечне майно.
Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі "Агрокомплекс проти України" від 06.10.2011р., існування заборгованості, яка підтверджена остаточним і обов`язковим для виконання судовим рішенням, дає особі, на користь якої таке рішення винесено, підґрунтя для «законного сподівання» на виплату такої заборгованості і становить "майно" цієї особи у значенні статті 1 Першого протоколу.
Відсутність у позивача можливості домогтися виконання судового рішення, винесеного найого користь, становить втручання у право на мирне володіння майном, як це передбачено першим пунктом статті 1 Першого протоколу (рішення ЄСПЛ у справі "Юрій Миколайович Іванов проти України", від 15.10.2009).
Також у рішенні ЄСПЛ від 18.05.2004 у справі "Продан проти Молдови" суд наголосив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантований Європейською конвенцією з прав людини, буде ілюзією, якщо правова система держав, які ратифікували Конвенцію, дозволятиме остаточному, обов`язковому судовому рішенню залишатися невиконаним, завдаючи шкоди одній зі сторін.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 51, 56 Закону України «Про виконавче провадження» ст. 14 Закону України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрації обтяжень», ст.ст. 33, 38 Закону України «Про іпотеку», 2-5, 10-13, 19, 81-82, 89, 200, 206, 258-259, 263-265, 268 ЦПК України, суд, -
Позов Акціонерного товариства «Кристалбанк» до Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Індустріальному та Немишлянському районах міста Харкова, Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Дергачівському та Золочівському районах, третя особа: ОСОБА_1 про звільнення майна з-під арешту- задовольнити.
Звільнити квартиру за адресою АДРЕСА_1 (що належить на праві власності ОСОБА_1 ) з-під арешту, накладеного постановою Орджонікідзевського відділу державної виконавчої служби ХМУЮ про арешт майна боржника та оголошення заборони відчуження ВП №35814704 від 24.12.2012р., реєстраційний номер обтяження 13434650.
Звільнити квартиру за адресою АДРЕСА_1 (що належить на праві власності ОСОБА_1 )з-під арешту, накладеного постановою Відділу державної виконавчої служби Дергачівського районного управління юстиції, про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження ВП №32326417 від 09.07.2012р., реєстраційний номер обтяження 12714515.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в тридцятиденний строк з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Суддя Л.Г. Проценко