ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/365/20
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"18" листопада 2020 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Комаревцевої Л.В.

при секретарі Гаврилюк О.В.

за участю позивача ОСОБА_1

представника позивача ОСОБА_2

відповідача ОСОБА_3

представника відповідача ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві в порядку загального позовного провадження в залі суду № 224 за адресою: м. Київ, вул. Кошиця, 5а, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визнання недійсним договору купівлі-продажу та витребування майна,

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2019 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визнання недійсним договору купівлі-продажу та витребування майна.

Позивач посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його дядько, ОСОБА_5 , який проживав у АДРЕСА_1 .

За життя ОСОБА_5 склав заповіт, за умовами якого на випадок смерті, квартиру АДРЕСА_1 , заповів позивачу.

У визначений законом строк позивач звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Разом з тим, нотаріус повідомив, що квартира АДРЕСА_1 була відчужена на підставі договору купівлі-продажу від 28.08.2019 на користь відповідача.

Посилаючись на те, що договір купівлі-продажу від 28.08.2019 укладено через 28 днів після смерті ОСОБА_5 , позивач просить визнати його недійсним.

Ухвалою суду від 29.10.2019 заяву позивача про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визнання недійсним договору купівлі-продажу та витребування майна - задоволено. Накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 .

07.11.2019 ухвалою суду відкрито провадження по справі, розгляд якої призначено за правилами загального позовного провадження в підготовче судове засідання на 09.12.2019.

03.12.2019 відповідачем надано відзив на позов. Відповідач вказує, що для забезпечення законності договору купівлі-продажу спірної квартири від 28.08.2019 звернулась до агентства нерухомості ТОВ «Вся нерухомість України», фахівці якого підібрали варіант, який влаштовував покупця та в подальшому здійснювали дії щодо перевірки квартири. 23.08.2019 в присутності брокера ТОВ «Вся нерухомість України», ОСОБА_6 та особи, яка вказала себе власником квартири, ОСОБА_5 , його брокера ОСОБА_7 відбувся огляд квартири АДРЕСА_1 . В подальшому внесено передоплату 10 000 грн. та підписано попередній договір купівлі-продажу.

28.08.2019 укладено основний договір купівлі-продажу спірної квартири, передано залишок коштів продавцю та в подальшому ключі від квартири. Будь-яких сумнівів, що паспорт містить ознаки підробки, або що чоловік, який видав себе за власника квартири не є ОСОБА_5 у відповідача та присутніх не виникало.

Розпочавши ремонтні роботи в квартирі, від сусідки відповідачу стало відомо, що власник квартири помер на початку серпня 2019 року та його тіло було виявлено в квартирі. Судово-медичним дослідженням тіла померлого ОСОБА_5 причину смерті встановити не вдалося, у зв`язку із значним розкладанням тіла.

Посилаючись на те, що відповідач є добросовісним набувачем, зважаючи на обставини викладені у відзиві, просить відмовити в повному обсязі.

Ухвалою суду від 09.12.2019 витребувано у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Романченко В.В. ( АДРЕСА_3 , тел: НОМЕР_1 ) завірену копію документів на підставі яких був оформлений договір купівлі-продажу від 28.08.2019 спірної квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 . Витребувано від приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Синиці Т.В. (02099, м. Київ, вул. Севастопольська, 5 ,1 поверх) завірену копію матеріалів нотаріальної справи щодо складання 22.06.2013 ОСОБА_5 нотаріально посвідченого заповіту на користь ОСОБА_1 . Витребувано від приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Синиці Т.В. (02099, м. Київ, вул. Севастопольська, 5 ,1 поверх ) завірену копію матеріалів нотаріальної справи щодо укладення 30.07.2013 між ОСОБА_5 та ОСОБА_1 договору довічного утримання; витребувано від приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Синиці Т.В. ( 02099, м. Київ, вул. Севастопольська, 5 , 1 поверх ) завірену копію матеріалів нотаріальної справи щодо розірвання 16.04.2014 укладеного між ОСОБА_5 та ОСОБА_1 договору довічного утримання. Витребувано від Дарницького ГУ НП у м. Києві, завірені копії матеріалів кримінального провадження Дарницького ГУ НП у м. Києві від 02.09.2019 за № 0005785 за фактом смерті ОСОБА_5 ; Витребувано від Дарницького ГУ НП у м. Києві, завірені копії матеріалів кримінального провадження Дарницького ГУ НП у м. Києві від 11.10.2019 за № 0007491 за фактом вчинення шахрайських дій у відношенні ОСОБА_3 ; витребувано від відділу реєстрації смерті у м. Києві ( 01054, м. Київ, вул. Бульварно- Кудрявська, 47/14), завірену копію матеріалів реєстраційної справи щодо реєстрації смерті ОСОБА_5

23.12.2019 представником позивача надано відповідь на відзив. Представник позивача зазначає, що у відзиві відповідач обґрунтовує свої заперечення проти позову тим, що заявляти вимогу про витребування майна має право лише власник майна. Відповідно до норм Цивільного кодексу до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинялися внаслідок його смерті.

До моменту оформлення договору купівлі-продажу квартири №23 від 28.08.2019 за адресою АДРЕСА_1 , власником квартири був ОСОБА_5 . Відповідно до заповіту, складеного 22.06.2013 ОСОБА_5 заповів ОСОБА_1 квартиру АДРЕСА_1 . Відтак, право власності є непорушним, ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлений законом (ст. 321 ЦПК України).

Також, представник позивача звертає увагу суду на те, що у відзиві на позовну заяву відповідачем не оскаржується та не заперечується вимога позивача про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 .

17.01.2020 від приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Синиці Т.В. до суду надійшли належним чином завірені копії наступних документів: заповіт складений 22.06.2013 ОСОБА_5 на користь ОСОБА_1 ; договір довічного утриманням посвідчений 30.07.2013 між ОСОБА_5 та ОСОБА_1 ; договір про розірвання договору довічного утриманням посвідченого 16.04.2014.

В підготовчому судовому засіданні представником відповідача було заявлено клопотання про витребування реєстраційної справи щодо реєстрації смерті ОСОБА_11 суд радячись на місці ухвалив відмовити в задоволенні клопотання.

21.02.2020 від приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Романченко В.В. суду надійшли належним чином завірені копії документів зі справи архіву приватного нотаріуса щодо договору купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 .

18.03.2020 ухвалою суду підготовче судове засідання закінчено та призначено справу до розгляду по суті.

В судовому засіданні позивач та представник позивача підтримали позовні вимоги, з викладених підстав.

Відповідач та представник відповідача проти задоволення заяви заперечували, поставшись на обставини виклдадені в заяві по суті справи.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши учасників справи та їх представників, суд встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_5 , дядько позивача, що підтверджується свідоцтвом про смерть від 13.08.2019, зареєстроване Відділом реєстрації смерті Головного територіального управління юстиції у м. Києві (а.с. 7).

За життя ОСОБА_5 склав заповіт від 22.06.2013, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Сиеицею Т.В., за умовами якого на випадок смерті, квартиру АДРЕСА_1 , заповів позивачу (а.с. 10).

У визначений законом строк позивач звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Разом з тим, нотаріус повідомив, що квартира АДРЕСА_1 була відчужена на підставі договору купівлі-продажу від 28.08.2019. За умовами договору ОСОБА_5 (продавець) з однієї сторони та ОСОБА_3 (покупець) з другої сторони уклали цей договір про наступне: покупець приймає у власність належну продавцю на праві приватної власності, квартиру розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , житловою площею 16,6 кв.м., загальною площею 31,6 кв.м. Даний договір посвідчено приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Романченко В.В. (а.с. 127-129).

Посилаючись на те, що договір купівлі-продажу від 28.08.2019 укладено через 28 днів після смерті ОСОБА_5 , позивач просив суд визнати його недійсним та витребувати квартиру АДРЕСА_1 у ОСОБА_3

03.12.2019 відповідачем надано відзив на позов. Відповідач вказує, що для забезпечення законності договору купівлі-продажу спірної квартири від 28.08.2019 звернулась до агентства нерухомості ТОВ «Вся нерухомість України», фахівці якого підібрали варіант, який влаштовував покупця та в подальшому здійснювали дії щодо перевірки квартири. 23.08.2019 в присутності брокера ТОВ «Вся нерухомість України», ОСОБА_6 та особи, яка вказала себе власником квартири, ОСОБА_5 , його брокера ОСОБА_7 відбувся огляд квартири АДРЕСА_1 . В подальшому внесено передоплату 10 000 грн. та підписано попередній договір купівлі-продажу.

28.08.2019 укладено основний договір купівлі-продажу спірної квартири, передано залишок коштів продавцю та в подальшому ключі від квартири. Будь-яких сумнівів, що паспорт містить ознаки підробки, або що чоловік, який видав себе за власника квартири не є ОСОБА_5 у відповідача та присутніх не виникало.

Розпочавши ремонтні роботи в квартирі, від сусідки відповідачу стало відомо, що власник квартири помер на початку серпня 2019 року та його тіло було виявлено в квартирі. Судово-медичним дослідженням тіла померлого ОСОБА_5 причину смерті встановити не вдалося, у зв`язку із значним розкладанням тіла.

Також, представник відповідача вказує, що за фактом вчинення шахрайських дій у відношенні ОСОБА_3 Дарницьким УП ГУ НП у м. Києві, 11.10.2019 було внесено до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань відомості за №0007491.

Посилаючись на те, що відповідач є добросовісним набувачем, зважаючи на обставини викладені у відзиві, просить відмовити в повному обсязі (а.с. 50-61).

Суд вважає важливими пояснення відповідача про відсутність підстав для задоволення позовних вимог викладених в заяві по суті справи, разом з тим не може їх врахувати виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 202 ЦК України, правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Статтею 203 ЦК України, визначено загальні вимоги, додержання яких є необхідним для чинності правочину: 1. Зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. 2. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. 3. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. 4. Правочин має вчинятися у формі, встановленій законом. 5. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним. 6. Правочин, що вчиняється батьками (усиновлювачами), не може суперечити правам та інтересам їхніх малолітніх, неповнолітніх чи непрацездатних дітей.

Частиною 1 ст. 215 ЦК України визначено, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.

Згідно ч. 2 ст. 203 ЦК України, особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності.

У відповідності до ч. 4 ст. 25 ЦК України, цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті.

Відповідно до ст.ст. 215, 216 ЦК України, вимога про визнання оспорюваного правочину недійсним може бути заявлена як однією зі сторін правочину та і іншою заінтересованою особою, права та законні інтереси якої порушено вчиненням правочину.

Тлумачення статей 16, 203, 215 ЦК України свідчить, що для визнання судом оспорюваного правочину недійсним необхідним є: пред`явлення позову однією із сторін правочину або іншою заінтересованою особою; наявність підстав для оспорення правочину; встановлення чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду.

Таким чином при вирішенні позову про визнання недійсним оспорюваного правочину підлягають застосуванню загальні приписи статей Цивільного кодексу України, які передбачають право кожної особи на судовий захист саме порушеного цивільного права. За результатами розгляду такого спору вирішується питання про спростування презумпції правомірності правочину й має бути встановлено не лише наявність підстав недійсності правочину, що передбачені законом, але й визначено, чи було порушене цивільне право особи, на захист якого позивач звернувся до суду, яке саме право порушене, в чому полягає його порушення, оскільки в залежності від цього визначається належний спосіб захисту порушеного права, якщо воно мало місце.

Право позивача на оскарження договору купівлі-продажу від 28.08.2019 обґрунтовується тим, що ОСОБА_1 є спадкоємцем ОСОБА_5 відповідно до заповіту, а також тим, що оскаржуваний договір купівлі-продажу укладено з порушеннями норм ЦК України, оскільки спірну квартиру відчужила особа, яка на момент укладення договору була померлою.

Відповідно до ч. 3 ст. 203 ЦК України, волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі.

ОСОБА_5 після своєї смерті не може бути учасником будь-якого правочину, тому не можна вважати, що договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 був укладений саме ОСОБА_5 , як належним продавцем, а відтак, договір купівлі-продажу від 28.08.2019 є недійсним.

Таким чином в даному випадку було відсутнє вільне волевиявлення власника (як власника за правовстановлюючим документом, так і спадкоємця) на укладання договору купівлі - продажу, а також були порушені зазначені вище положення ст. 319, ч. 1 ст. 202, ч. 1-3 ст. 203 ЦК України, такий договір є недійсним.

ОСОБА_1 є спадкоємцем, який прийняв спадщину після смерті ОСОБА_5 , квартира, яка була предметом договору, входить до складу спадщини, проте реєстрація права власності за відповідачем унеможливлює реалізацію позивачем права на спадкування та отримання свідоцтва про право на спадщину. Таким чином суд вважає, що позивач, не будучи стороною договору, є заінтересованою особою і має право на пред`явлення позову про визнання правочину недійсним. Обставини справи свідчать про достатність підстав, які свідчать про порушення прав позивача.

Відповідно до ч. 1 ст. 216 ЦК України, недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю. У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.

Враховуючи положення п.66 «Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2015 р. № 1127 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 23 серпня 2016 р. № 553), судове рішення про визнання правочину недійсним є підставою для відновлення реєстрації права власності на квартиру за ОСОБА_1 , після чого останній матиме можливість отримати свідоцтво про право на спадщину у встановленому законом порядку.

Таким чином, визнання договору купівлі-продажу недійсним та витребування майна в даному випадку є належним способом захисту порушеного права позивача.

На основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які посилались сторони, як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених доказами, дослідженими в судовому засіданні, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин, та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд приходить до висновку, що позов є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню в повному обсязі.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 15, 25, 30, 203, 215, 216 ЦК України, ст.ст. 4, 12, 81, 263-265 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визнання недійсним договору купівлі-продажу та витребування майна - задовольнити.

Визнати недійсним договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 від 28.08.2019, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Романченко В.В.

Витребувати квартиру АДРЕСА_1 у ОСОБА_3 .

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 6200,38 грн.

Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення виготовлено 18.11.2020

Суддя Л.В. Комаревцева