СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
пр. № 2/759/2472/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 лютого 2020 року м. Київ

Святошинський районний суд м. Києва

у складі: головуючого судді Ул`янвоської О.В.,

секретаря судового засідання Гродського П.В.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні у залі суду в м. Києві цивільну справу за позовними вимогами ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Приватного акціонерного товариства «Атек» (03062, м. Київ, пр. Перемоги, 83), треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «Діосестейт» (01042, м. Київ, бул. М. Приймаченко, 1/27, оф. 304), державний реєстратор прав на нерухоме майно Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у м. Києві Коровайко Оксана Сергіївна (02002, м. Київ, вул. Є. Сверстюка, 15) про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію права приватної власності,

ВСТАНОВИВ:

у провадженні Святошинського районного суду перебуває вищезазначена справа.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 08.01.2020 відкрито провадження по справі (а.с. 33).

Позивач у судове засідання не з`явився, про слухання справи повідомлений належним чином, причини неявки суд не повідомив.

Представник відповідача ПрАТ «Атек» у судове засідання не з`явився, про слухання справи повідомлений належним чином, 04.02.2020 від нього надійшов відзив на позовну заяву в якому просив закрити провадження по справі на підставі підп. 1 ч. 1 ст. 255 , підп. 2 ч. 2 ст. 200 ЦПК України, оскільки вказана справа не відноситься до юрисдикції загальних судів, такий спір належить розглядати в порядку адміністративного судочинства на підставі того, що у позовній заяві міститься лише одна вимога про скасування рішення державного реєстратора №28200022 від 11.02.2016.

Представником третьої особи ТОВ «Діосестейт» у судове засідання не з`явився, про слухання справи повідомлений належним чином, 04.02.2020 від нього надійшли пояснення по справі в яких просив закрити провадження по справі, оскільки дії щодо реєстрації права власності на нерухоме майно, зокрема, прийняття рішення про реєстрацію права власності, без посереднє здійснення реєстрації права власності вчиняються Державним реєстратором як суб`єктом владних повноважень, тому сама по собі вимога про скасування державної реєстрації права власності має розглядатися в порядку адміністративного судочинства, незалежно від суб`єктивного складу відповідачів та третіх осіб, визначених позивачем, таким чином представник вважає, що зазначені обставини є підставою для закриття провадження у даній справі за результатом підготовчого засідання суду на підставі підп. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України так як вимоги не підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства.

Третя особа Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Київ) у судове засідання не з`явилася, про слухання справи повідомлена належним чином, 07.02.2020 від неї надійшли пояснення з приводу позовних вимог в яких зазначила, що після 30.04.2016 ГТУЮ у м. Києві не має повноважень щодо вчинення будь-яких реєстраційних дій, а тому зважаючи на те, що дії посадових осіб Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) позивачем не оскаржуються, просила розглядати справу за відсутності представника.

Суд дослідивши матеріали справи та подане клопотання прийшов до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч. 3 ст. 12, ч.ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами.

Так, відповідно до ч. 8 ст. 30 ЦПК України вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій розглядаються судом, визначеним за правилами підсудності щодо розгляду спору, похідними від якого є такі вимоги.

Як вбачається із матеріалів справи, позивач просить скасувати рішення державного реєстратора про державну реєстрацію права приватної власності, однак дані правовідносини не є похідними від спору стосовно майна у розумінні ЦПК України, оскільки даний позов носить немайновий характер, а також спору щодо нерухомого майна між учасниками справи немає, так як даний позов стосується лише порушення у сфері державної реєстрації.

У даному випадку предметом розгляду в рамках розгляду справи є владні, управлінські рішення та дії державного реєстратора.

Виходячи з роз`яснень п. 8 Постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України «Про окремі питання юрисдикції адміністративних судів» від 20.05.2014 №8 державний реєстратор є державним службовцем, крім випадку коли державним реєстратором є нотаріус як спеціальний суб`єкт на якого покладаються (делегуються) функції державного реєстратора прав на нерухоме майно. Дії або бездіяльність державного реєстратора, державного кадастрового реєстратора, нотаріуса, державного виконавця можуть бути оскаржені до суду. Суди повинні мати на увазі, що під діями також слід розуміти рішення, прийняті зазначеними суб`єктами владних повноважень з питань реєстрації. Спори, які виникають у цих відносинах, підлягають розгляду в порядку адміністративного судочинства.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 19 КАС України компетенція адміністративних судів поширюється на спори фізичних чи юридичних осіб із субўєктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної актів), дій чи бездіяльності.

Крім того, відповідно до п. 1 ч. 1. ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Таким чином доводи представника третьої особи про належність розгляду спору щодо оскарження дій приватного нотаріуса, як суб`єкта владних повноважень (державного реєстратора) в порядку адміністративного судочинства є обґрунтованим, оскільки згідно норм КАС України на вказаний спір поширюється компетенція адміністративних судів.

На підставі вищевикладеного, керуючись вимогами ст. 19 КАС України, ст.ст. 19, 30, 255 ЦПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

провадження по цивільній справі за позовними вимогами ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Приватного акціонерного товариства «Атек» (03062, м. Київ, пр. Перемоги, 83), треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «Діосестейт» (01042, м. Київ, бул. М. Приймаченко, 1/27, оф. 304), державний реєстратор прав на нерухоме майно Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у м. Києві Коровайко Оксана Сергіївна (02002, м. Київ, вул. Є. Сверстюка, 15) про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію права приватної власностізакрити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги через Святошинський районний суд м. Києва до апеляційного суду у межах територіальної юрисдикції яких перебуває місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повний текст ухвали суду не було вручено у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 цього Кодексу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя: О.В. Ул`яновська

Повний текст ухвали складено 14.02.2020.