Справа № 308/1747/20
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

24.02.2020 місто Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Сарай А.І., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до Ужгородського міського відділу державної виконавчої служби Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ) про скасування арешту майна та зняття заборони на його відчуження,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся в суд з позовною заявою до Ужгородського міського відділу державної виконавчої служби Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ) про скасування арешту майна та зняття заборони на його відчуження.

Згідно з позовними вимогами позивач просить скасувати арешт та зняти заборону на відчуження усього належного ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , майна, які накладені на підставі постанови державного виконавця Сирохман І.І. за № 5-121/06 від 30.03.2006 року в рамках виконання виконавчого листа 1-684, виданого Ужгородським міським судом 21.01.2004 року.

Статтями 175, 177 ЦПК України визначено вимоги до змісту та форми позовної заяви, документів, що додаються до позовної заяви, обов`язок дотримання яких покладається на позивача.

Згідно з ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Дана позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана без додержання вимог, викладених у ст. 175 ЦПК України, а саме не містить відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися (п. 7 ч. 3 ст. 175 ЦПК України).

Крім того, за приписами п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно з роз`ясненнями, викладеними у постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03.06.2016 року № 5 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна», відповідачами в справі про зняття арешту з майна є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення. У випадках, коли арешт майна проводився для забезпечення конфіскації чи стягнення майна на користь держави, як відповідач до участі у справі у встановленому законом порядку також залучається відповідний територіальний орган Державної фіскальної служби України (Державної податкової служби України).

З постанови державного виконавця Сирохман І.І. за № 5-121/06 про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження від 30.03.2006 року вбачається, що арешт на все майно, що належить ОСОБА_2 та заборону здійснювати відчуження будь-якого майна, яке належить останньому, накладено на виконання виконавчого листа 1-684, виданого 21.01.2004 року Ужгородським міським судом, про конфіскацію на користь держави майна, що належить ОСОБА_2 на праві індивідуальної власності. Із тексту даної постанови слідує, що арешт на це майно накладено з метою недопущення відчуження майна, що належить засудженому ОСОБА_2 та з метою виконання рішення суду про конфіскацію майна, що належить ОСОБА_2 .

Разом із тим, позивачем у позовній заяві не зазначено повного викладу обставин справи та не вказано особу, в інтересах якої накладено арешт на майно, з урахуванням вищевказаних роз`яснень.

Таким чином, позивачем не повно викладено обставин справи та відповідно не обґрунтованого поданий позов, не зазначено та не залучено заінтересованої особи у справі, на права та обов`язки якої може вплинути рішення у даній справі.

Відповідно до ч. 2 ст. 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи наведене, вважаю, що до даної позовної заяви слід застосувати правила ч. 1 ст. 185 ЦПК України та залишити без руху, надавши позивачеві строк для усунення вказаних недоліків шляхом подання до суду належним чином оформленої позовної заяви (у новій редакції) з усуненими недоліками, її копії для всіх учасників справи.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Ужгородського міського відділу державної виконавчої служби Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ) про скасування арешту майна та зняття заборони на його відчуження залишити без руху.

Надати позивачеві строк для усунення вказаних у даній ухвалі недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали, роз`яснивши при цьому, що в разі не усунення у визначений строк недоліків позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Ужгородського міськрайонного суду

Закарпатської області А.І. Сарай