КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження: Доповідач - Кулікова С.В.
№ 22-ц/824/1181/2020
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ Справа № 753/11732/17

19 лютого 2020 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Кулікової С.В.

суддів - Олійника В.І.

- Желепи О.В.

при секретарі - Осінчук Н.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 14 листопада 2019 року, про відмову у задоволенні заяви про поновлення строків для подання зустрічної позовної заяви, постановленої під головуванням судді Мальцева Д.О., у цивільній справі за первісним позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , третя особа: Служба у справах дітей Дарницької районної у м. Києві державної адміністрації про виділення у натурі частини будинку та земельної ділянки,-

в с т а н о в и в:

У червні 2017 року ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_5 звернулися до Дарницького районного суду м. Києва з позовом до Служба у справах дітей Дарницької районної у м. Києві державної адміністрації про виділення у натурі частини будинку та земельної ділянки.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 05 червня 2019 року цивільну справу прийнято до свого провадження.

Ухвалено справу розглядати за правилами позовного провадження в загальному порядку.

Призначено проведення підготовчого засідання на 09 год. 00 хв. 24 вересня 2019 року.

Встановлено відповідачу строк для надання до суду відзиву на позовну заяву і всіх доказів, які можливо доставити до суду, що підтверджують заперечення проти позову - протягом 15 днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Зобов`язано відповідача одночасно із надсиланням (наданням) відзиву до суду надіслати (надати) копії такого відзиву та доданих до нього документів позивачу, а також третім особам.

Роз`яснено відповідачу, що у разі ненадання відзиву у встановлений строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Роз`яснено право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву, а саме - протягом 15 днів з дня одержання копії цієї ухвали.

13 листопада 2019 року ОСОБА_1 подав до суду зустрічну позовну заяву до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації про виділ у натурі частини будинку та земельної ділянки.

Разом із зустрічною позовної заявою, 13 листопада 2019 року ОСОБА_6 подав заяву про поновлення процесуального строку для подання зустрічного позову. В заяві зазначав, що копію ухвали від 05.06.2019 року він отримав 09.09.2019 року, отже визначений ухвалою строк для подання відзиву та/або пред`явлення зустрічного позову сплинув 24.09.2019 року. Однак, з 20.09.2019 року по 03.10.2019 року він знаходився на лікуванні в денному стаціонарі КНП «ЦПМСД № 2» Дарницького району м. Києва. 16.09.2019 року ним до Шевченківського районного суду м. Києва було подано заяву про неможливість взяти участь у призначеному на 24.09.2019 року підготовчому засіданні, визнання поважною причини його неявки в підготовче засідання та надання йому додаткового строку для подання відзиву на позовну заяву та/або зустрічного позову.

У зв`язку з викладеним, вважав, що строк подання зустрічного позову ним пропущено з поважних причин, тому просив поновити строк для подання зустрічної позовної заяви, встановлений ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 05.06.2019 року.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 14 листопада 2019 року відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_1 про поновлення строків для подання зустрічної позовної заяви. Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 про виділення у натурі частини будинку та земельної ділянки повернуто заявнику.

Не погоджуючись з такою ухвалою суду, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 14.11.2019 року та надати йому новий строк, достатній для подання зустрічної позовної заяви.

Апеляційну скаргу обґрунтовував тим, що суд першої інстанції безпідставно відмовив йому у поновленні процесуальних строків для подачі зустрічного позову, не врахувавши поважність причин пропуску такого строку, на підтвердження чого були надані до заяви відповідні докази. Так, зокрема, на підтвердження поважності причин пропуску строку було надано виписку із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого від 03.10.2019 № 1615, з якої вбачається, що з 20.09.2019 по 03.10.2019 він знаходився на лікуванні.

Крім того, вважав, що відмовляючи в поновленні строків на подання зустрічного позову, судом порушено принцип змагальності сторін, оскільки тим самим суд позбавив його та його неповнолітню доньку можливості надавити будь-які докази по справі.

09 січня 2020 року надійшов відзив представника позивачів адвоката Якімова В.В. на апеляційну скаргу, в якому просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, посилаючись на те, що оскаржувана ухвала суду постановлена з дотриманням норм процесуального права. Звертав увагу суду апеляційної інстанції на те, що перебування в денному стаціонарі КНП «ЦПМСД № 2» Дарницького району м. Києва з 20.09.2019 року по 03.10.2019 року не позбавляло відповідача права та можливості протягом 15 днів, починаючи з 09.09.2019 року до початку лікування, надати суду відзив на позов та зустрічний позов, та зокрема заяву про продовження процесуального строку. Окремо звертав увагу суду на те, що лікування відповідача носило амбулаторний характер, що в свою чергу не створювало об`єктивної перешкоди для подання до суду зустрічного позову.

В судовому засіданні ОСОБА_1 , який діє в своїх інтересах та в інтересах неповнолітньої ОСОБА_4 підтримав доводи апеляційної скарги та просив її задовольнити.

Представник ОСОБА_2 , ОСОБА_3 адвокат Шевельова А.С. проти доводів апеляційної скарги заперечувала та просила залишити її без задоволення.

Заслухавши доповідь судді Кулікової С.В., пояснення учасників справи, перевіривши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Відмовляючи у задоволенні заяви ОСОБА_1 про поновлення строків для подання зустрічної позовної заяви, суд першої інстанції виходив з того, що заява є необґрунтованою, оскільки відповідачем не надано відповідних доказів поважності причин пропуску строку на подання зустрічної позовної заяви починаючи з дня отримання ухвали про відкриття провадження у справі (09.09.2019 року) по день подачі вказаної заяви (13.11.2019 року).

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції, враховуючи наступне.

Відповідно до положень ч.1 ст.193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Згідно ч.1 ст.120 ЦПК України строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Згідно ч.1 ст.126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Згідно ч.1 ст.127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 05 червня 2019 року цивільну справу прийнято до свого провадження, призначено підготовче засідання та роз`яснено право надати відзив та/чи пред`явити зустрічний позов у строк протягом 15 днів з дня одержання копії цієї ухвали.

Копію ухвали Шевченківського районного суду м. Києва від 05 червня 2019 року, ОСОБА_1 отримав 09.09.2019 року, відтак зустрічний позов відповідач мав подати до 24 вересня 2019 року.

Проте, ОСОБА_1 подав до суду зустрічну позовну заяву до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації про виділ у натурі частини будинку та земельної ділянки лише 13.11.2019 року, що свідчить про пропуск процесуального строку для подання зустрічного позову, встановленого ухвалою суду.

Також, 13.11.2019 року ОСОБА_6 подав заяву про поновлення процесуального строку для подання зустрічного позову, в якій вказав, що він перебував з 20.09.2019 по 03.10.2019 на лікуванні, а тому був позбавлений можливості своєчасно подати зустрічний позов у межах строку встановленого ухвалою суду про відкриття провадження у справі від 05.06.2019 року.

Оскільки відповідач подав зустрічний позов лише 13 листопада 2019року, тобто із пропуском строку встановленого судом, поважних причин пропуску строку з 04 жовтня 2019 року до 13 листопада 2019 року не навів і такі судом не встановлені, суд першої інстанції обгрунтовано відмовив у задоволенні заяви про поновлення процесуальних строків.

Відтак, доводи апеляційної скарги про те, що суд першої інстанції безпідставно відмовив відповідачу у поновленні процесуальних строків для подачі зустрічного позову, не врахувавши поважність причин пропуску такого строку, на підтвердження чого були надані до заяви відповідні докази, не знайшли свого підтвердження під час розгляду справи, а тому відхиляються судом апеляційної інстанції.

Доводи апеляційної скарги про те, що відмовляючи в поновленні строків на подання зустрічного позову, судом порушено принцип змагальності сторін, оскільки тим самим суд позбавив його та його неповнолітню доньку можливості надавити будь-які докази по справі є надумані та безпідставні.

В даному випадку предметом доказування є наявність поважних причин пропуску строку подачі відповідачем зустрічного позову.

Подаючи апеляційну скаргу, відповідач не навів і не послався на жодну обставину чи факт, який би доводив наявність поважних причин, які унеможливлювали чи об`єктивно перешкоджали йому у подачі зустрічного позову у встановлений судом строк.

Крім того, відповідач не позбавлений права заявити в судовому засіданні клопотання про приєднання доказів до матеріалів справи.

Враховуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку, що ухвала Шевченківського районного суду м. Києва від 14 листопада 2019 року постановлена з дотримання норм процесуального права, а тому відсутні правові підстави для задоволення апеляційної скарги та скасування ухвали суду.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 375, 381-384, 389 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , який діє в своїх інтересах та в інтересах неповнолітньої ОСОБА_4 залишити без задоволення .

Ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 14 листопада 2019 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Повний текст постанови складено 24 лютого 2020 року.

Головуючий: Судді: