ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
____________________________________________________________________
Справа № 678/1273/18
Провадження № 22-ц/4820/390/20
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 лютого 2020 року м. Хмельницький

Хмельницький апеляційний суд в складі

колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ

Корніюк А.П. (суддя - доповідач), П`єнти І.В., Талалай О.І.

секретар судового засідання Гриньова А.М.

розглянув у відкритому судовому засіданні цивільну справу №678/1273/18 за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Летичівського районного суду Хмельницької області від 28 листопада 2019 року (суддя Лазаренко А.В.) у справі за позовом ОСОБА_1 до Летичівської районної державної адміністрації Хмельницької області, Летичівської селищної ради Летичівського району, третя особа Головне управління Держгеокадастру у Хмельницькій області про визнання права на земельну частку (пай).

Заслухавши доповідача, дослідивши доводи апеляційної скарги і матеріали справи, суд

в с т а н о в и в:

В жовтні 2018 року ОСОБА_1 звернулась до суду із позовом до Летичівської районної державної адміністрації Хмельницької області, Летичівської селищної ради Летичівського району, третя особа Головне управління Держгеокадастру у Хмельницькій області про визнання права на земельну частку (пай).

Ухвалою Летичівського районного суду від 28 листопада 2019 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Не погоджуючись із вказаною ухвалою суду ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, просить оскаржувану ухвалу скасувати, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції. Апелянтка вказує, що судове засідання від 16 липня 20219 року відбулось за участю представника позивача, відтак у суду були відсутні підстави для залишення заяви без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Учасники справи до суду не з`явились, хоча про день і час розгляду справи повідомлені належним чином.

Від Летичівської районної державної адміністрації Хмельницької області надійшла заява про слухання справи за відсутності представника райдержадміністрації. Інші учасники про причини неявки суд не повідомили.

Перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції та обставини справи в межах доводів апеляційної скарги судова колегія вважає, що апеляційна скарга підлягає до задоволення.

В силу вимог ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до п. 6 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Згідно з п. п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; невідповідність висновків суду обставинам справи та порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Залишаючи без розгляду позовну заяву ОСОБА_1 , суд першої інстанції послався на положення п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України та вказав, що належним чином повідомлений позивач повторно не з`явилася в судове засідання, причини неявки суду не повідомила, будь - яких заяв чи клопотань не подавала.

Проте, колегія суддів не погоджується з таким висновком суду першої інстанції та вважає його помилковим, враховуючи наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Кожна людина має можливість безперешкодного звернення до суду за захистом своїх прав. Це право гарантується частиною 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якій зазначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Так, у рішенні ЄСПЛ у справі «Белле проти Франції» суд зазначив, що частина 1 статті 6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві (Bellet v. France, 04/12/1995, Series A № 333-B, crop. 42, пункт 36).

Кожен має право на судовий розгляд справи, що стосується його цивільних прав та обов`язків. Таким чином, у статті 6 представлено «право на суд», разом із правом на доступ до суду, тобто правом звертатися до суду з цивільними скаргами, що складають єдине ціле (Golder v. The United Kingdom, 21/02/1975, § 36).

Право на справедливий судовий розгляд, що гарантується статтею 6, має здійснюватися відповідно до норм закону, що передбачають наявність у сторін судового розгляду ефективного судового захисту з метою захисту їх цивільних прав (Beles and others v. The Czech Republic, 12/11/2002, § 49).

Залишення заяви без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому. Заява залишається без розгляду за наявності точно встановлених в законі обставин, які свідчать про недодержання умов реалізації права на звернення до суду за захистом і можливість застосування яких не втрачена, та при повторній неявці сторін.

Положення ч. 5 ст. 223 ЦПК України передбачає, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Системне тлумачення ч. 5 ст. 223 ЦПК України та п. 3 ч.1 ст. 257 ЦПК України дозволяє дійти висновку, що застосування інституту залишення заяви без розгляду у випадку повторної неявки позивача в судове засідання можливе лише за сукупності певних установлених законом умов: належного повідомлення позивача про час та місце судового засідання; повторної неявки позивача в судове засідання, яка в такому разі визнається як друга поспіль неявка; ненадходження від позивача клопотання про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення перешкоджає розгляду справи.

Постановляючи спірну ухвалу, суд першої інстанції не звернув увагу на ту обставину, що в підготовчому судовому засіданні, яке відбулось 16 липня 2019 року та передувало судовому засіданню 28 листопада 2019 року, під час якого постановлена оскаржувана ухвала, був присутній представник позивачки ОСОБА_2 , що підтверджується протоколом судового засідання від 16.07.2019 року (а.с. 42).

З огляду на вищевикладене апеляційний суд вважає, що у суду першої інстанції були відсутні правові підстави для залишення позову ОСОБА_1 без розгляду, а тому оскаржувана ухвала підлягає до скасування з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст.ст. 374, 379, 382 384 ЦПК України,

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Летичівського районного суду Хмельницької області від 28 листопада 2019 року скасувати.

Цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Летичівської районної державної адміністрації Хмельницької області, Летичівської селищної ради Летичівського району, третя особа Головне управління Держгеокадастру у Хмельницькій області про визнання права на земельну частку (пай) направити в Летичівський районний суд для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, однак може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 19 лютого 2020 року.

Судді А.П. Корніюк

І.В. П`єнта

О.І. Талалай