провадження № 2-п/752/22/20
УХВАЛА

14.02.2020 року Голосіївський районний суд м. Києва

в складі судді Чередніченко Н.П.

з участю секретаря Шевчук М.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в місті Києві заяву відповідача ОСОБА_1 про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення та про перегляд заочного рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 10.07.2019 року у цивільній справі № 752/10981/19 за позовом Акціонерного товариства Комерційного банку «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду перебувала справа № 752/10981/19 за позовом Акціонерного товариства Комерційного банку «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

В листопаді 2019 року відповідач ОСОБА_1 , не погоджуючись із заочним рішенням Голосіївського районного суду м. Києві від 10.07.2019 року у цивільній справі № 752/10981/19, яким позов було задоволено, звернувся до суду із заявою про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення та про його скасування, відповідно до якої сторона відповідача просила суд поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення, прийняти заяву до розгляду та скасувати заочне рішення у цивільній справі. В обґрунтування заяви зазначено, що відповідач за адресою, зазначеною у позові не проживає, судових документів та позову не отримував, та суд, приймаючи рішення, обмежився лише доказами наданими виключно позивачем, позбавивши відповідача можливості надати докази в обґрунтування своїх заперечень проти позову, зокрема, на спростування укладеного між сторонами договору та розміру суми заборгованості, а відтак наявні підстави для скасування заочного рішення суду та призначення справи до розгляду.

Відповідач в судовому засіданні просив заяву задовольнити з викладених в ній підстав.

Представник позивача в судове засідання просив відмовити в задоволенні вказаної заяви.

Суд, вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, заяви, приходить до наступних висновків.

Судом встановлено, що в позові була зазначена адреса відповідача ОСОБА_1 - АДРЕСА_1 , однак, відповідач зазначає та судом встановлено, що відповідач проживає за адресою: АДРЕСА_2 .

Копію ухвали про відкриття провадження та судові повістки було направлено сторонам для відома, та відповідачу одночасно із копією ухвали було направлено позовну заяву із додатками, однак, доказів належного отримання зазначених документів в матеріалах справи відсутні.

Заочним рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 10.07.2019 року, позов Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, було задоволено. Стягнуто із ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, ідентифікаційний код НОМЕР_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ), - на користь Акціонерного товариства Комерційний Банк «Приватбанк» (, адреса: м. Дніпро, вул. Набережна Перемоги, 50), - заборгованість за кредитним договором б/н від 03.07.2012 року, - в розмірі 31439 (тридцять одна тисяча чотириста тридцять дев`ять) грн. 07 коп. Стягнуто із ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, ідентифікаційний код НОМЕР_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ), - на користь Акціонерного товариства Комерційний Банк «Приватбанк» (, адреса: м. Дніпро, вул. Набережна Перемоги, 50), - судовий збір в сумі 1921 (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна) грн. 00 коп.

Копію зазначеного заочного рішення було направлено сторонам у справі для відома, зокрема, відповідачу за зазначеною в позові адресою.

В обґрунтування заяви про перегляд заочного рішення відповідачем серед іншого зазначено про те, що він не був обізнаний про пред`явлення позову, він не підписував кредитний договір та розмір заборгованості, пред`явлений до стягнення є спірним.

За змістом ст.ст. 5, 12, 13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах рівності сторін, змагальності та диспозитивності.

Статтею 288 ЦПК України передбачено, що заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Отже, головними умовами для скасування заочного рішення є поважність причини не з`явлення відповідача в судове засідання і докази, на які посилається відповідач, мають істотне значення для правильного вирішення спору. Наявність одночасно цих двох умов дає підстави для скасування заочного рішення суду.

Розглядаючи питання про скасування заочного судового рішення, суд також враховує відповідну практику Європейського суду з прав людини.

Зокрема, у справі «Dilipak and Karakaya v. Turkey» (№ № 7942/05, 24838/05, рішення від 04.03.2014 року) Європейський суд з прав людини зазначив, що можливість для сторін взяти участь у судовому розгляді випливає з предмету та мети статті 6 Конвенції, взятої в цілому.

Крім того, принципи змагальності судового процесу та рівності сторін, навряд чи можливі без участі сторін у розгляді.

ЄСПЛ наголосив, що система Конвенції вимагає від договірних держав вживати необхідних заходів для забезпечення ефективного здійснення прав, гарантованих статтею 6 Конвенції. Це передбачає, насамперед, що особи, стосовно яких судові провадження були розпочаті, повинні бути проінформовані про цей факт. Таким чином, в контексті указаної справи ЄСПЛ вирішував питання, чи прийняла влада необхідні заходи для повідомлення одного із заявників про порушення судового розгляду, і чи відмовився останній від свого права; якщо ні, то чи міг заявник домогтися нового змагального розгляду відповідно до національного законодавства.

З матеріалів справи вбачається, що відповідач копію позову та ухвалу про відкриття провадження не отримував, та доказів про належне отримання стороною відповідача судових документів, матеріали справи не містять.

Про існування заочного рішення відповідач дізнався із телефонного повідомлення працівника банку, після чого, отримавши в суді 24.10.219 року копію заочного рішення суду, ним були вжиті передбачені законом заходи для захисту своїх прав.

З урахуванням вищенаведеного, а також приймаючи до уваги те, що заявник, на думку суду, не відмовлявся від права на змагальний розгляд справи, який стосується його інтересів, з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, з метою забезпечення права заявника на справедливий суд, гарантований ст. 6 Конвенції, суд вважає, що відповідачем не було подано докази та заперечення на позов з поважних причин та, що обставини, викладені в заяві про перегляд заочного рішення мають істотне значення для вирішення справи по суті, а тому є підстави для поновлення відповідачу строку на подання даної заяви, скасування заочного рішення суду та призначення справи до розгляду в загальному порядку.

Керуючись ст. ст. 5, 12, 13, 260, 263-264, 285-288 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

заяву відповідача ОСОБА_1 про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення та про перегляд заочного рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 10.07.2019 року у цивільній справі № 752/10981/19 за позовом Акціонерного товариства Комерційного банку «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, - задовольнити.

Поновити відповідачу ОСОБА_1 строк на подання заяви про перегляд заочного рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 10.07.2019 року у справі № 752/10981/19 .

Скасувати заочне рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 10.07.2019 року у справі № 752/10981/19 за позовом Акціонерного товариства Комерційного банку «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, та призначити справу до розгляду в порядку загального позовного провадження.

Призначити у справі підготовче судове засідання на 23.03.2020 року о 09.30 год. в приміщенні Голосіївського районного суду м. Києва (м. Київ, вул. Полковника Потєхіна, 14-а, кабінет № 21).

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.П. Чередніченко