Справа № 288/128/20
Провадження № 2/288/151/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 лютого 2020 року смт. Попільня

Попільнянський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді - Рудник М. І.,

за участю секретаря судових засідань - Франчук Ю.О.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в смт. Попільня Житомирської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Попільнянської селищної ради Попільнянського району Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до суду з позовною заявою до Попільнянської селищної ради Попільнянського району Житомирської області (далі відповідач) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в якій вказує, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько ОСОБА_2 .

На час смерті батько ОСОБА_2 проживав та був зареєстрований в АДРЕСА_1 . На момент його смерті та протягом шести місяців після смерті за даною адресою ніхто з родичів не проживав і не був зареєстрований.

Після смерті батька відкрилась спадщина на 1/3 частину житлового будинку, який знаходиться в АДРЕСА_1 .

Батько позивача 15 липня 2019 року склав заповіт, яким все належне йому майно заповів позивачу.

Спадкова справа після смерті батька не заводилась.

Звернувшись до нотаріуса з метою заведення спадкової справи позивач отримав відмову, в зв`язку з тим, що минув строк прийняття спадщини.

Позивач вважав, що володіючи заповітом та документом, що підтверджує право власності на спадкове майно, він прийняв спадщину і тому може в будь який час отримати свідоцтво про право на спадщину.

Крім того, в час відведений для прийняття спадщини, а саме: з 09 вересня 2019 року по 06 грудня 2019 року, позивач перебував за межами території України, що також було перешкодою для подачі заяви про прийняття спадщини нотаріусу.

Шестимісячний строк подання позивачем заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_2 закінчився 25 січня 2020 року, в останній день тижня п`ятницю, яка припала на 24 січня 2020 року. Позивач звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини 27 січня 2020 року, в перший робочий день тижня після 25 січня 2020 року - в понеділок.

Позивач вказує, що незначно пропустив строк для прийняття спадщини.

Позивач просить визначити йому додатковий строк достатній для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позивач в підготовче судове засідання не з`явився, в позовній заяві просив справу розглядати без його участі, судові витрати покладає на себе.

Представник відповідача Попільнянської селищної ради Попільнянського району Житомирської області в підготовче судове засідання не з`явився, надав до суду заяву в якій просив справу слухати без участі представника селищної ради, проти задоволення позовних вимог не заперечують.

Частина 3 статті 211 ЦПК України визначає, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Згідно частини 3 статті 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Суд, дослідивши матеріали справи приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого 29 липня 2019 року Попільнянським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Житомирській області, ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що складено відповідний актовий запис № 174.

Довідкою № 197 від 29 липня 2019 року Попільнянської селищної ради Попільнянського району Житомирської області визначено, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженець села Ходорків, Попільнянського району, Житомирської області, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , постійно проживав та був зареєстрований до дня смерті за адресою: АДРЕСА_1 . На момент смерті та протягом шести місяців за вище вказаною адресою ніхто з родичів не проживав і не був зареєстрований.

Відповідно до Заповіту посвідченого 15 липня 2019 року приватним нотаріусом Попільнянського районного нотаріального округу Житомирської області, ОСОБА_2 Олексійович заповів все належне йому майно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Згідно Свідоцтва про право на спадщину за законом посвідченого 30 червня 1994 року державним нотаріусом Попільнянської державної нотаріальної контори Житомирської області, спадкоємцями майна ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , є в рівних частках кожний: ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 . Номер спадкової справи: 172.

Як вбачається з Виписки з погосподарської книги виданої Виконавчим комітетом Попільнянської селищної ради Попільнянського району Житомирської області 10 липня 2019 року за № 190, ОСОБА_2 зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 . Номер об`єкта 03 0208 1 в погосподарській книзі № 5 відкритий на громадянина ОСОБА_2 . Власники будинку: ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 .

Відповідно до Витягу зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину), виданого 28 січня 2020 року приватним нотаріусом Попільнянського районного нотаріального округу Житомирської області, у Спадковому реєстрі інформація щодо спадкової справи ОСОБА_2 відсутня.

Згідно інформації від 27 січня 2020 року приватного нотаріуса Попільнянського районного нотаріального округу Житомирської області, ОСОБА_1 відмовлено у оформлені спадкових прав і у видачі свідоцтва про право на спадщину на майно батька, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , так як встановлений строк для прийняття спадщини минув 25 січня 2020 року.

Як вбачається з Паспорта громадянина України для виїзду за кордон номер НОМЕР_2 виданий 10 жовтня 2016 року, ОСОБА_1 перебував за межами України в період з 09 вересня 2019 року по 06 грудня 2019 року.

Судом досліджено поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини позивачем та встановлено, що він у період часу, який відведений для прийняття спадщини перебував за межами України, також він мав заповіт і тому вважав, що спадщину прийняв, а тому продовження йому строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька не суперечить закону та не порушить будь-чиїх інших прав та охоронюваних законом інтересів.

Всі вказані обставини є поважними та вплинули на своєчасність прийняття позивачем спадщини.

Спадкоємці, які протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України не подали заяву про прийняття спадщини, вважаються такими що не прийняли її.

Згідно з правилами статті 1220 ЦК України часом відкриття спадщини вважається день смерті особи, зазначений у свідоцтві про смерть, виданим відповідним державним органом реєстрації актів цивільного стану.

Відповідно до пункту 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Стаття 1261 ЦК України визначає, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно частини п`ятої статті 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до частини першої статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Як вбачається з частини третьої статті 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Законодавцем не надається ніякого значення тривалості періоду, який пройшов з дня закінчення строку для прийняття спадщини, що не виключає можливості подачі до нотаріуса заяви про прийняття спадщини за наявності поважності причин його пропуску, також і після спливу значної кількості часу.

За змістом статей 12, 81, 89, 263 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

Встановлено, що позивач дійсно пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважної причини, тому суд вважає за необхідне визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

За вищенаведених обставин, є достатні підстави для задоволення позовних вимог та надання ОСОБА_1 додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом.

Керуючись Постановою Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30 травня 2008 року; статтями 1217, 1221, 1223, 1261, 1268-1270, 1272 ЦК України; статтями 4, 12, 13, 19, 23, 28, 48, 76, 78, 81, 128, 189-200, 211, 258, 259, 263-265, 352, 354, 355 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Попільнянської селищної ради Попільнянського району Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк достатній для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , у три місяці, з дня набрання рішення суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя Попільнянського

районного суду М. І. Рудник