БОРЗНЯНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЧЕРНІГІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа №730/52/20
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" лютого 2020 р. м. Борзна

Борзнянський районний суд Чернігівської області в складі:

головуючого судді - Луговця О.А.

з участю секретаря судового засідання - Чорнухи Н.О.

представника позивача - адвоката Лук`яненко Р.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Борзни в порядку загального позовного провадження справу за позовом ОСОБА_1 до Плисківської сільської ради Борзнянського району Чернігівської області про встановлення факту родинних відносин та визнання права в порядку спадкування, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулася до суду з даним позовом, в якому просить встановити факт, що померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 доводиться їй рідною тіткою по батьковій лінії, та визнати за нею в порядку спадкування після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 право на земельну частку (пай) із земель колишнього КСП «Україна» розміром 4,5 умовних кадастрових гектари на території Великозагорівської сільської ради Борзнянського району Чернігівської області згідно сертифікату серії ЧН №0185335, яке належало померлій ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 . Свої вимоги обгрунтовує тим, що вона є спадкоємцем після смерті свого батька ОСОБА_3 та прийняла спадщину, але позбавлена можливості оформити свої спадкові права на належну рідній сестрі батька (її тітці) ОСОБА_2 земельну частку (пай), яку той успадкував шляхом фактичного вступу у володіння та управління спадковим майном, оскільки сертифікат на неї за життя спадкодавицею був втрачений, а також маються розбіжності в написанні прізвищ її, батька та тітки « ОСОБА_4 , ОСОБА_5 » у зв`язку з неправильністю їх мовного перекладу.

Представник позивачки в судовому засіданні заявлені вимоги підтримала і просила їх задовольнити з вищевказаних підстав, уточнивши, що ОСОБА_1 має право на спірне спадкове майно після померлого батька як спадкоємець першої черги за законом.

Відповідач Плисківська сільська рада була належним чином та своєчасно повідомлена про дату, час і місце розгляду справи засобами електронного поштового зв`язку, але в судове засідання представника не направила, у встановлений судом строк відзиву на позов не подала, в раніше наданій заяві просять розглядати справу без їх участі, позовні вимоги визнає.

Заслухавши пояснення представника позивачки, допитавши свідків, дослідивши матеріали справи, суд приходить до такого висновку.

Свідок ОСОБА_6 суду пояснила, що є односелицею батька та тітки заявниці, правильним написанням прізвища яких було ОСОБА_4 . В родині ОСОБА_4 було п`ять дітей, серед яких ОСОБА_7 найстарша, вона вийшла заміж за ОСОБА_8 й взяла його прізвище, дітей у них не було. ОСОБА_3 та ОСОБА_2 проживали в АДРЕСА_1 , але в різних будинках, де й померли.

Як вбачається з копій паспорта та свідоцтва про одруження заявниці ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженки с. Велика Загорівка Борзнянського району Чернігівської області, її дошлюбним прізвищем значиться ОСОБА_5 (російською мовою). Водночас в свідоцтві про народження заявниці її дошлюбне прізвище вказано як ОСОБА_4 (українською мовою), а батьками є ОСОБА_9 , ОСОБА_10 .

Згідно повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження батько заявниці ОСОБА_11 народився ІНФОРМАЦІЯ_4 в с. Велика Загорівка і його батьками значаться ОСОБА_12 , ОСОБА_13 . Водночас в актовому записі про народження №1865 від 26.11.1950р. прізвище батька заявниці та його батьків на російській мові вказане як ОСОБА_5 .

Згідно довідки Державного архіву Чернігівської області №П-2555 від 23.10.2019р. в метричній книзі актових записів про народження Покровської церкви с. Велика Загорівка Борзнянського повіту Чернігівської губернії за 1913 рік мається актовий запис №69 про народження ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_5 (за старим стилем), батьками якої є ОСОБА_14 (російською мовою) та його дружина ОСОБА_15 .

Згідно повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб ОСОБА_16 ІНФОРМАЦІЯ_9 вийшла заміж за ОСОБА_17 , змінивши прізвище на ОСОБА_18 , обоє мешканці с. Велика Загорівка. Водночас в актовому записі про шлюб №17 від 10.03.1956р. прізвище дружини ОСОБА_17 на російській мові вказані як ОСОБА_19 (після шлюбу) та ОСОБА_5 (до шлюбу).

Згідно копій свідоцтв про смерть в с. Велика Загорівка ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , а ІНФОРМАЦІЯ_2 - ОСОБА_9 .

Відтак, суд погоджується з доводами позивачки та її представника, що розбіжності в написанні її дошлюбного прізвища та прізвищ спадкодавців « ОСОБА_5 », « ОСОБА_4 », пов`язані з недоліками перекладу з російської мови на українську.

Таким чином, аналізуючи зібрані в справі докази в їх сукупності, суд вважає, що пояснення представника позивачки повністю узгоджуються з наявними письмовими матеріалами справи, показаннями допитаного свідка, а тому вимоги ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин між нею та ОСОБА_2 , як її рідною тіткою по батьковій лінії, є обгрунтованими.

Відповідно до ст.524 ЦК УРСР спадкоємство здійснюється за законом і за заповітом; спадкоємство за законом згідно встановленої черговості має місце, коли і оскільки воно не змінено заповітом. Згідно зі ст.537 ЦК УРСР частина майна, що залишилась незаповіданою, розподіляється між спадкоємцями за законом, закликаними до спадкоємства в порядку статей 529-533 цього Кодексу; до числа цих спадкоємців входять і ті спадкоємці за законом, яким інша частина майна була залишена за заповітом, якщо в заповіті не передбачено інше.

Як вбачається з матеріалів справи, тітка позивачки ОСОБА_2 на час смерті ( ІНФОРМАЦІЯ_7 ) була зареєстрована й проживала сама в АДРЕСА_1 , заповіту при житті не складала. Спадщину після неї прийняв шляхом фактичного вступу у володіння та управління спадковим майном рідний брат ОСОБА_9 (ст.530, 548, 549 ЦК УРСР), але юридично не оформив свої спадкові права. ОСОБА_9 був зареєстрований і проживав сам у АДРЕСА_1 , й також помер ( ІНФОРМАЦІЯ_8 ), склавши при житті 23 серпня 2000 року на користь дочки ОСОБА_1 заповіт на належний йому сертифікат на право на земельну частку (пай) серії ЧН №0185390. Позивачка прийняла спадщину після смерті батька шляхом подачі відповідної заяви до Борзнянської районної державної нотаріальної контори й вже оформила зазначене в заповіті спадкове майно. Водночас заповітом ОСОБА_9 залишилось неохопленим решта майна, зокрема, те що він фактично успадкував після смерті своєї сестри ОСОБА_2 , й на яке позивачка має право як спадкоємець першої черги за законом відповідно до положень ст.529, 537 ЦК УРСР; інші спадкоємці на нього не претендують.

Зазначені обставини підтверджуються копіями заповіту, довідками Великозагорівського старостинського округу Плисківської сільської ради №493 від 08.07.2019р., №678, 679 від 04.11.2019р. та копією свідоцтва про право на спадщину за заповітом Борзнянської районної державної нотаріальної контори.

Згідно зі ст.2 Закону України «Про порядок виділення в натурі (на місцевості) земельних ділянок власникам земельних часток (паїв)» одним із документів, що посвідчують право на земельну частку (пай) є рішення суду.

Відповідно до ст.392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності у разі, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

За змістом положень ст.25 ЦК України цивільна правоздатність фізичної особи виникає у момент її народження і припиняється у момент її смерті.

Як вбачається з копії Державного акта на право колективної власності на землю зі списком осіб-членів КСП «Колос», книги реєстрації сертифікатів на право на земельну частку (пай), що видаються Великозагорівською сільською радою, довідки відділу у Борзнянському районі ГУДЧО від 16.01.2020р., ОСОБА_2 (помилково зазначено прізвище ОСОБА_18 ) була включена до списку громадян-членів КСП «Україна» с. Велика Загорівка Борзнянського району Чернігівської області, доданого до Державного акта на право колективної власності на землю серії ЧН №000003 від 30.11.1995р. (позиція №335), й за життя отримала сертифікат на право на земельну частку (пай) серії ЧН №0185335 на площу розміром 4,5 умовних кадастрових гектари. Згідно оголошення в газеті «Вісті Борзнянщини» №44 за 02 листопада 2019 року зазначений земельний сертифікат вважається втраченим, а видача дубліката є неможливою через зняття з друку бланків цих документів.

Таким чином, оскільки ОСОБА_1 являється спадкоємцем за заповітом та за законом після смерті свого батька ОСОБА_9 , який в свою чергу успадкував після померлої рідної сестри ОСОБА_2 , цивільна правоздатність яких припинилася, прийняла спадщину, інші спадкоємці на спадкове майно не претендують, правовстановлюючий документ на земельну частку (пай) спадкодавцями був втрачений, в правоустановлюючих документах органу державної реєстрації актів цивільного стану маються мовні неточності щодо написання прізвищ спадкодавців, що перешкоджає позивачці оформити право на спадкове нерухоме майно через нотаріальну контору, то суд вважає за можливе її позов задовольнити.

На підставі викладеного, керуючись ст.524, 529, 530, 537, 548, 549 ЦК УРСР, ст.25, 392 ЦК України, ст.2-4, 12, 19, 23, 76-89, 141, 258-268, 315-319 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , проживаючої в АДРЕСА_2 , - задовольнити повністю.

Встановити факт, що померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , доводиться рідною тіткою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Визнати за ОСОБА_1 в порядку спадкування за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 батька ОСОБА_3 право на земельну частку (пай) розміром 4,5 умовних кадастрових гектари із земель реформованого КСП «Україна» на території Великозагорівського старостинського округу Плисківської сільської ради Борзнянського району Чернігівської області, яке було посвідчене сертифікатом на право на земельну часту (пай) серії ЧН №0185335 та належало померлій ІНФОРМАЦІЯ_1 тітці ОСОБА_2 .

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Чернігівського апеляційного суду (до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи - через Борзнянський районний суд) шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення; якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, передбаченому ст.273 ЦПК України.

Повне судове рішення складено 19 лютого 2020 року.

Суддя Борзнянського районного суду О.А.Луговець