справа № 755/306/19
головуючий у суді І інстанції Марфіна Н.В.
провадження № 22-ц/824/5118/2020
суддя-доповідач у суді ІІ інстанції Мостова Г.І.
УХВАЛА

18 лютого 2019 року м. Київ

Суддя судової палати з розгляду цивільних справ Київського апеляційного суду Мостова Г.І., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на заочне рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 27 серпня 2019 року

у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа: Перша Київська державна нотаріальна контора, про визнання права власності на частину квартири в порядку спадкування за заповітом, -

в с т а н о в и в:

Заочним рішенням Дніпровського районного суду міста Києва від 27 серпня 2019 року позов ОСОБА_3 задоволено.

Визнано за ОСОБА_3 , право власності на 2/3 частини квартири АДРЕСА_1 , у порядку спадкування за заповітом після смерті її батька ОСОБА_4 .

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору, у розмірі 4 405 грн.

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору, у розмірі 4 405 грн.

Не погоджуючись із заочним рішенням Дніпровського районного суду міста Києва від 27 серпня 2019 року, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 подали апеляційну скаргу.

З матеріалів справи вбачається, що заявники, відповідачі у справі, вже подавали апеляційну скаргу на це саме рішення у цій справі та ухвалою Київського апеляційного суду від 03 лютого 2020 року відмовлено у прийнятті та повернуто апеляційну скаргу ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у зв`язку з тим, що заочне рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 27 серпня 2019 року не переглядалось за письмовими заявами відповідачів, тому підстави для відкриття апеляційного провадження відсутні.

Відповідно до частини 1 статті 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Відповідно до статті 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Відповідно до частин 3, 4 статті 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: залишити заяву без задоволення; скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Як вбачається з матеріалів справи, на день звернення до апеляційного суду 11 лютого 2020 року заочне рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 27 серпня 2019 року за письмовими заявами відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , - не було переглянуто.

Таким чином, подана апеляційна скарга не відповідає порядку оскарження заочних рішень відповідачами.

Враховуючи викладене, оскільки оскаржуване заочне рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 27 серпня 2019 року не переглядалось за письмовою заявою відповідачів, то слід відмовити у прийнятті та повернути апеляційну скаргу ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Разом з тим, суд вважає за доцільне звернути увагу відповідачів на зміст статей 43-44 ЦПК України та роз`яснити, що учасники судового процесу повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

Відповідно до пункту 5 частини 1 статті 43 ЦПК України учасники справи мають право оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках.

Відповідно до частини 1 статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

Відповідно до пункту 3 частини 2 вказаної статті зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи.

Частинами 3 та 4 статті 44 ЦПК України встановлено, що якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Керуючись статтями 284, 287, 357 ЦПК України, суд -

у х в а л и в:

Відмовити у прийнятті апеляційної скарги ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на заочне рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 27 серпня 2019 року.

Апеляційну скаргу повернути особам, які її подали.

Роз`яснити відповідачам право на апеляційне оскарження заочного рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 27 серпня 2019 року після його перегляду відповідно до статей 284-289 ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя Г.І. Мостова