Провадження № 2/761/2327/2020
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 лютого 2020 року Шевченківський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Рибака М.А.

за участю секретаря Борисенко Д.О.,

представника позивача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про визнання права власності на спадкове майно,-

В С Т А Н О В И В:

24 вересня 2019 року ОСОБА_2 (далі по тексту - позивач) звернулась до суду з позовом до ОСОБА_3 (далі по тексту - відповідач 1), ОСОБА_4 (далі по тексту - відповідач 2) про визнання права власності на спадкове майно.

Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її тітка (рідна сестра її матері) ОСОБА_5 , після смерті якої відкрилась спадщина, яка складається з квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 . 23 січня 2019 року позивач звернулась до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Захарченко В.В. з заявою про прийняття спадщини за законом, як спадкоємець п`ятої черги, після смерті рідної тітки ОСОБА_5 , у зв`язку з чим була заведена відповідна спадкова справа. У померлої є дві сестри: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , які відмовились від прийняття спадщини на користь позивача. Спадкоємці першої черги відсутні. 12 вересня 2019 року позивач звернулась до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Захарченко В.В. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на вказану квартиру. Постановою приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Захарченко В.В. від 12.09.2019 року № 494/02-32 у видачі свідоцтва про право власності за законом на квартиру після померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_5 було відмовлено у зв`язку з відсутністю правовстановлюючого документа підтверджуючого право власності спадкодавиці на квартиру.

Ухвалою суду від 11.11.2019 року відкрито провадження по справі та призначено розгляд справи в порядку загального позовного провадження з призначенням підготовчого судового засідання на 12.12.2019 року.

09.12.2019 року від відповідачів у справі надійшли відзиви на позов, згідно з якими відповідач ОСОБА_4 позов визнала в повному обсязі та просила провести розгляд справи за її відсутності. Відповідач ОСОБА_3 у відзиві зазначила, що відмовилась від прийняття спадщини на користь позивача, тому позовні вимоги визнала, просила розглянути справу за її відсутності.

Ухвалою суду від 12.12.2019 року витребувано у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Захарченко В.В. належним чином засвідчену копію спадкової справи після смерті ОСОБА_5 , у зв`язку з чим підготовче судове засідання відкладено на 05.02.2020 року.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав, просив суд задовольнити їх у повному обсязі.

Відповідачі в підготовче судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином.

Положеннями ч.ч.3, 4 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу.

Відповідно до ч.4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши письмові докази, що містяться в матеріалах справи, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_5 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 .

Після смерті ОСОБА_5 відкрилась спадщина, яка складається з квартири АДРЕСА_2 , що підтверджується витягом з Державного реєстру прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності.

У силу ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Як вбачається з матеріалів спадкової справи, спадкоємці першої черги за законом після смерті ОСОБА_5 відсутні.

Відповідно до ст. 1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.

Спадкоємцями другої черги за законом після смерті ОСОБА_5 є її рідні сестри ОСОБА_4 та ОСОБА_6 , що підтверджується копіями свідоцтв про народження, які наявні в матеріалах справи.

Згідно нотаріально посвідчених заяв від 28.12.2019 року ОСОБА_4 та ОСОБА_3 відмовились від спадщини на користь племінниці померлої - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Відповідно до ч. 1 ст. 1265 ЦК України п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення.

Рішенням Бородянського районного суду від 25.04.2019 року задоволено заяву ОСОБА_2 , заінтересовані особи - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про встановлення факту родинних відносин. Встановлено факт, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , уродженка с. Зоркіне Нижньогірського району АР Крим є племінницею ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Києві.

12.09.2019 року позивач звернулась до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Захарченко В.В. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру АДРЕСА_2 , яка належала ОСОБА_5 .

Постановою приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Захарченко В.В. від 12.09.2019 року відмовлено позивачу у вчиненні нотаріальної дії, а саме у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру, після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 рідної тітки - ОСОБА_5 , у зв`язку з відсутністю оригіналу правовстановлюючого документу, підтверджуючого право власності спадкодавиці на квартиру.

Як вбачається з змісту вказаної постанови, підставою для відмови у вчиненні нотаріальної дії стало ненадання позивачем правовстановлюючих документів на спадкове майно.

Згідно відповіді Відділу (органу) приватизації Державного житлового фонду вих. № 459 від 23.07.2019 року, за результатами листа приватного нотаріуса Захарченко В.В. стосовно видачі дубліката свідоцтва про право власності на квартиру АДРЕСА_2 , квартира приватизована на ім`я ОСОБА_5 , 1954 року народження згідно з розпорядженням органу приватизації Управління житлово-комунального господарства Шевченківської районної в м. Києві державної адміністрації від 29.01.2013 року № 1247.

Судом встановлено, що позивач, як спадкоємець п`ятої черги за законом після смерті своєї тітки не може зареєструвати своє право власності на спадкове майно, оскільки у неї відсутній оригінал правовстановлюючого документу на квартиру АДРЕСА_2 .

Як вбачається з спадкової справи № 01/2019 відкритої після смерті Садовича ОСОБА_5 , ОСОБА_4 та ОСОБА_3 відмовились від прийняття спадщини на користь ОСОБА_2 , що підтверджується заявами ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , посвідченими приватним нотаріусом Генічеського районного нотаріального округу Херсонської області Кравцовим К.О. та державним нотаріусом Рокитнівської районної державної нотаріальної контори Рівненської області Витичак Г.М. відповідно.

Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Статтею 392 ЦК України передбачено, що власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Враховуючи те, що квартира АДРЕСА_2 належала на праві власності ОСОБА_5 , а позивач, враховуючи, що рідні сестри спадкодавиці відмовились від прийняття спадщини на її користь, як єдиний спадкоємець за законом прийняла спадщину у встановленому законом порядку та позбавлена права оформити право власності на спадщину у позасудовому порядку, а отже є підстави для визнання за позивачем, як спадкоємцем, права власності на квартиру АДРЕСА_2 в порядку спадкування після смерті її рідної тітки, а тому суд приходить до висновку, що вимоги позивача про визнання за ним права власності в порядку спадкування є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Оцінюючи належність допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, враховуючи, що відповідачі визнали позовні вимоги, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог в повному обсязі.

Відповідно до ч. 1 ст. 142 ЦПК України, у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

З матеріалів справи вбачається, що при зверненні до суду з даним позовом позивачем було сплачено судовий збір у розмірі 9605,00 грн.

Враховуючи, що відповідачами визнано позов, приходжу до висновку про повернення позивачу 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

Керуючись ст. ст. 321, 328, 392, 1216, 1217, 1233, 1235 ЦК України, ст.ст. 3, 4, 5, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 17, 43, 49, 76, 77, 78, 79,80, 81, 223, 258, 262, 264, 265, 268, 273, 280, 352 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про визнання права власності на спадкове майно - задовольнити повністю.

Визнати за ОСОБА_2 право власності на квартиру АДРЕСА_2 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Повернути ОСОБА_2 з Державного бюджету України 4802,50 грн. судового збору, сплаченого при поданні позову.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Шевченківський районний суд міста Києва протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Реквізити сторін:

ОСОБА_2 : АДРЕСА_3 , РНОКППНОМЕР_4.

ОСОБА_3 : АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_2 .

ОСОБА_4 : АДРЕСА_4 , РНОКПП НОМЕР_3 .

СУДДЯ М.А. РИБАК

Повний текст судового рішення складено 14.02.2020 року.