Справа № 700/717/20
Провадження № 2/700/380/20
17 листопада 2020 р. Лисянський районний суд Черкаської області у складі:
головуючого судді Пічкура С.Д.,
за участю секретаря судового засідання Сіденко Н.П.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в смт. Лисянка у порядку спрощеного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,
ОСОБА_1 звернувся до суду із позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.
В обгрунтування своїх позовних вимог вказав, що 25 квітня 2019 року вони зареєстрували шлюб з відповідачкою в Лисянському районному відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Черкаській області . Спільне життя не склалося по причині того, що вони з відповідачем зовсім різні люди, мають різні характери, різні погляди на життя. На даний час сторони не підтримують сімейно-шлюбних відносин, не ведуть спільного господарства, подальше збереження формального шлюбу не є доцільним. Тому позивач просив розірвати шлюб між ним та відповідачем.
Крім того, 26 квітня 2019 року, маючи у приватній власності будинок, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , який успадкований 04.08.2015 року від свого батька, позивач надав дозвіл для реєстрації місця проживання дружини. Однак, ОСОБА_2 не проживає в житловому будинку понад рік, про що депутатом Лисянської селищної ради 15.09.2020 складено відповідний акт. Реєстрація відповідача порушує його право на вільне розпорядження і користування майном, він позбавлений без дозволу відповідача продати будинок, звернутися за субсидією, що і стало причиною звернення до суду із вказаним позовом.
Позивач в судове засідання не з"явився, в позовній заяві просив про розгляд справи без його участі.
Відповідач у судове засідання не з`явилася по, про дату, час ті місце розгляду справи повідомлена належним чином.
З урахуванням умов, передбачених ст. 280 ЦПК України, суд ухвалив провести заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів.
Оскільки учасники справи в судове засідання не з`явилися, у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Дослідивши матеріали справи, суд дійшов таких висновків.
Згідно із ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Судом встановлено, що сторони перебувають у шлюбі, який зареєстровано 25 квітня 2019 року Лисянським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Черкаській області, про що зроблено актовий запис № 12 відповідно до свідоцтва серії НОМЕР_1
За приписами ч. 3 ст. 56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини.
Згідно із ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя, що передбачено ч. 1 ст. 110 СК України.
Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Фактичні обставини щодо взаємин подружжя свідчать, що розлад в сім`ї має не тимчасовий характер, а подальше спільне проживання в шлюбі стало неможливим, оскільки взаєморозуміння між сторонами втрачено, збереження шлюбу суперечить інтересам сторін.
Враховуючи вищевказані обставини, суд вважає, що збереження шлюбу та подальше проживання подружжя не можливе, а тому вбачає підстави для задоволення позовних вимог.
Статтею 113 СК України передбачено, що особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
У разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу, що визначено ч. 2 ст. 114 СК України.
Відповідно до ч. 3 ст. 115 СК України документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.
Як встановлено в судовому засіданні, ОСОБА_1 на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 04.08.2015 року належить житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами в АДРЕСА_1 .
25.04.2019 року позивач та відповідачка уклали шлюб та 26.04.2019 року відповідачка була зареєстрована в належному позивачу будинку.
Відповідно до акту про встановлення не проживання особи на території АДРЕСА_1 від 15.09.2020 року ОСОБА_2 понад рік фактично не проживає за вищевказаною адресою.
Право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні (частина перша стаття 321 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України)).
Відповідно до статті 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.
Аналіз положень глави 32 ЦК України свідчить, що сервітут - це право обмеженого користування чужою нерухомістю в певному аспекті, не пов`язане з позбавленням власника нерухомого майна правомочностей володіння, користування та розпорядження щодо цього майна.
Відповідач зареєструвалась в будинку в якості члена сім`ї власника житлового будинку і набула право користуванням чужим майном, яке по своїй суті є сервітутом.
Відповідно до частини другої статті 406 ЦК України сервітут може бути припинений за рішенням суду на вимогу власника майна за наявності обставин, які мають істотне значення.
Судом встановлено, що позивач є власником житлового будинку.
Відповідач спільним побутом із позивачем після розірвання шлюбу не пов`язана, тому її право на користування чужим майном підлягає припиненню на вимогу власника цього майна на підставі частини другої статті 406 ЦК України.
Згідно із частиною четвертою статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Таким чином, в судовому засіданні встановлено, що відповідач після розірвання шлюбу з позивачем в спірній квартирі не проживає, не пов`язана з позивачем спільним побутом, не цікавиться квартирою, а тому вона втратила право користування нею.
На підставі ст.ст. 56, 105, 110, 112 - 115 СК України та керуючись та ст.ст. 13, 247, 263-265, 280-284, 289, 354 ЦПК України,ст..32,321,391, 406 ЦК України, суд
Позовну заяву у задовольнити.
Шлюб, зареєстрований 25 квітня 2019 року Лисянським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Черкаській області, про що зроблено актовий запис № 12, між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 - розірвати.
Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , реєстраційний номер облікової картки платників податків : НОМЕР_2 такою, що втратила право користування житловим будинком за адресою: АДРЕСА_1
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
У відповідності до п.п. 15.5 п. 5 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя С. Д. Пічкур