Справа №: 398/4262/19
провадження №: 2/398/468/20
"14" лютого 2020 р., Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області
у складі головуючого судді Ніколаєва М.В.,
з участю секретаря судового засідання Безкоровайної А.І.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Олександрії цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , в інтересах яких діє представник адвокат Кабанова Ірина Олександрівна, до Олександрійської міської ради, де третя особа Олександрійська міська державна нотаріальна контора № 1 Кіровоградської області про визнання права власності на земельну ділянку в порядку спадкування,
Позивачі та їх представник в судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, представник позивачів ОСОБА_7 через канцелярію суду подала заяву, в якій просить судовий розгляд справи провести за її відсутності та за відсутності позивачів, на позовних вимогах наполягають в повному обсязі, просили позов задовольнити, проти заочного розгляду справи не заперечують.
ПОЗИЦІЯ ВІДПОВІДАЧА та ТРЕТЬОЇ ОСОБИ
Представник відповідача Олександрійської міської ради в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив, будь-яких заяв, клопотань не подав. Відзив на позов не подав.
Представник третьої особи Олександрійської міської державної нотаріальної контори № 1 в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, через канцелярію суду подав заяву про розгляд справи без участі представника.
Суд проводить заочний розгляд справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою технічного засобу не здійснювалось.
Ухвалою Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської областівід 05.12.2019 року позовну заяву залишено без руху з наданням позивачам строку для усунення недоліків, 16.12.2019 року представник позивачів усунула недоліки, зазначені у вказаній ухвалі.
Ухвалою Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 19.12.2019 року у справі відкрито провадження в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.
Ухвалою Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 24.01.2020 року у справі закрито підготовче судове засідання та призначено справу до судового розгляду, витребувано докази у справі.
ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ
08.10.1993 року ОСОБА_6 на підставі договору дарування, посвідченого державним нотаріусом Першої Олександрійської державної нотаріальної контори Кібальнік О.Ф. та зареєстрованого в реєстрі за № 2-2640, подарувала ОСОБА_8 8/25 частки житлового будинку з належною частиною надвірних будівель, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , право власності зареєстровано Олександрійським комунальним міжміським бюро технічної інвентаризації 31.03.2000 року реєстр за № 3666/17.
30.06.1995 року ОСОБА_6 на підставі договору дарування, посвідченого державним нотаріусом Першої Олександрійської державної нотаріальної контори Кібальнік О.Ф. та зареєстрованого в реєстрі за № 2-2815, подарувала ОСОБА_4 17/25 частки житлового будинку з належною частиною надвірних будівель, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , право власності зареєстровано Олександрійським комунальним міжміським бюро технічної інвентаризації 31.03.2000 року реєстр за № 3666/17.
Згідно копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого 21.05.2001 року відділом реєстрації актів громадянського стану Олександрійського міського управління юстиції, ОСОБА_6 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Згідно копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , виданого 26.07.1948 року Олександрійським бюро ЗАГС, ОСОБА_9 є дочкою ОСОБА_6 . Згідно копії свідоцтва про одруження серії НОМЕР_3 , виданого 25.07.1969 року Палацом одруження м. Києва, ОСОБА_9 після одруження змінила прізвище на « ОСОБА_10 ».
З інформації наданої суду завідувачем Олександрійської міської державної нотаріальної контори №1 від 29.01.2020 року № 174/01-16, вбачається, що 20.11.2001 року на підставі заяви ОСОБА_4 про прийняття спадщини заведена спадкова справа № 889 після смерті ОСОБА_6 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Згідно копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_4 , виданого 16.08.2004 року відділом реєстрації актів цивільного стану Олександрійського міського управління юстиції, ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Згідно копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_5 , виданого 14.08.1971 року Печерським бюро ЗАГС м. Києва, ОСОБА_8 є дочкою ОСОБА_4 . Згідно копії свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_6 , виданого 18.06.1994 року Палацом урочистих подій м. Олександрії Кіровоградської області, ОСОБА_8 після укладення шлюбу змінила прізвище на « ОСОБА_11 ».
Згідно копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_7 , виданого 23.07.1981 року відділом ЗАГС м. Олександрії Кіровоградської області, позивач ОСОБА_1 є сином ОСОБА_4 .
З інформації наданої суду завідувачем Олександрійської міської державної нотаріальної контори №1 від 29.01.2020 року № 174/01-16 та Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 59199170 від 29.01.2020 року, вбачається, що 11.09.2004 року на підставі заяви ОСОБА_5 та ОСОБА_1 про прийняття спадщини заведена спадкова справа № 660 після смерті ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Згідно копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_8 , виданого 17.06.2017 року Олександрійським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області, ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Згідно копії свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_6 , виданого 18.06.1994 року Палацом урочистих подій м. Олександрії Кіровоградської області, та копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_9 , виданого 10.08.1998 року відділом реєстрації актів громадянського стану Олександрійської міської ради, позивачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 є чоловіком та рідною дочкою померлої ОСОБА_5 .
З інформації наданої суду завідувачем Олександрійської міської державної нотаріальної контори №1 від 29.01.2020 року № 174/01-16 та Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 59199244 від 29.01.2020 року, вбачається, що 11.08.2017 року на підставі заяв ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про прийняття спадщини заведена спадкова справа № 338-2017 після смерті ОСОБА_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Згідно свідоцтва про право на спадщину за законом від 27.06.2019 року, посвідченого державним нотаріусом Олександрійської міської державної нотаріальної контори № 1 Кіровоградської області Півняк Н.С. та зареєстрованого в реєстрі за № 1-146, ОСОБА_1 став власником 17/50 частки житлового будинку з відповідною часткою господарсько-побутових будівель, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Згідно свідоцтва про право на спадщину за законом від 27.06.2019 року, посвідченого державним нотаріусом Олександрійської міської державної нотаріальної контори № 1 Кіровоградської області Півняк Н.С. та зареєстрованого в реєстрі за № 1-147, ОСОБА_2 став власником 33/100 частки житлового будинку з відповідною часткою господарсько-побутових будівель, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Згідно свідоцтва про право на спадщину за законом від 27.06.2019 року, посвідченого державним нотаріусом Олександрійської міської державної нотаріальної контори № 1 Кіровоградської області Півняк Н.С. та зареєстрованого в реєстрі за № 1-148, ОСОБА_3 стала власником 33/100 частки житлового будинку з відповідною часткою господарсько-побутових будівель, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Згідно до ч. 1 ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.
Пунктом 1 частини 2 статті 16 ЦК України визначено, що способом захисту цивільних прав та інтересів може бути визнання права.
Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Статтею 76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.
Згідно до ст. 1216 ЦК України, спадкування є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Згідно ст.1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки , що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини.
Частиною 1 статті 1220 ЦК України встановлено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.
У відповідності до ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Відповідно до вимог ст.1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.
Статтею 328 Цивільного кодексу України встановлено, що право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.
Згідно з застереженнями, що містяться в ст. 5 ЦК України та п. 4 Прикінцевих та Перехідних положень ЦК України, правовий статус майна, а також права та обов`язки суб`єктів цивільних правовідносин щодо цього майна визначаються нормами матеріального права, які були чинними на час його створення або набуття.
Аналогічна позиція викладена у листі Верховного Суду України від 01 липня 2013 року «Аналіз деяких питань застосування судами законодавства про право власності при розгляді цивільних справ», розділі «Перехід права власності на земельну ділянку у разі набуття права власності на розташовані на ній об`єкти нерухомості (ст. 377 ЦК, ст. 120 ЗК)» роз`яснено, що при переході права власності на будівлі та споруди за цивільно-правовими угодами, укладеними до 1 січня 2002 р. згідно з положеннями чинного до цієї дати ЗК (ст. 30) до набувача від відчужувача автоматично переходило право власності або право користування земельною ділянкою, на якій розташовані будівлі та споруди, якщо інше не передбачалось у договорі відчуження.
Відповідно до ч.1 ст. 30 ЗК України ( Відомості Верховної Ради УРСР (ВВР), 1991, N 10, ст. 98 ) визначено при переході права власності на будівлю і споруду разом з цими об`єктами переходить у розмірах, передбачених статтею 67 цього Кодексу, і право власності або право користування земельною ділянкою без зміни її цільового призначення і, якщо інше не передбачено у договорі відчуження - будівлі та споруди. У разі зміни цільового призначення надання земельної ділянки у власність або користування здійснюється в порядку відведення.
Відповідно до правових позицій, що викладені у Постанові ВСУ від 13 квітня 2016 року № 6-253цс16, зазначена норма (ст. 120 ЗК) закріплює загальний принцип цілісності об`єкту нерухомості із земельною ділянкою, на якій цей об`єкт розташований. За цією нормою визначення правового режиму земельної ділянки перебуває у прямій залежності від права власності на будівлю і споруду та передбачається механізм роздільного правового регулювання нормами цивільного законодавства майнових відносин, що виникають при укладенні правочинів щодо набуття права власності на нерухомість, і правового регулювання нормами земельного і цивільного законодавства відносин при переході прав на земельну ділянку у разі набуття права власності на нерухомість.
При цьому при застосуванні положень статті 120 ЗК України у поєднанні з нормою статті 125 ЗК України слід виходити з того, що у випадку переходу права власності на об`єкт нерухомості у встановленому законом порядку, право власності на земельну ділянку у набувача нерухомості виникає одночасно із виникненням права власності на зведені на земельній ділянці об`єкти. Це правило стосується й випадків, коли право на земельну ділянку не було зареєстроване одночасно з правом на нерухомість, однак земельна ділянка раніше набула ознак об`єкта права власності.
Далі, відповідно до ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
Вимоги ч. 2 ст. 373 ЦК України передбачають, що право власності на землю (земельну ділянку) набувається і здійснюється відповідно до закону.
Захист прав громадян та юридичних осіб на земельні ділянки здійснюється згідно з частиною третьою ст. 152 ЗК України шляхом: визнання прав; відновлення стану земельної ділянки, який існував до порушення гав, і запобігання вчиненню дій, що порушують права або створюють небезпеку порушення прав; визнання угоди недійсною, визнання недійсними рішень органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування; відшкодування заподіяних збитків; застосування інших, передбачених законом, способів захисту (стаття 16 ЦК України).
Відповідно до ч. 2 ст. 152 ЗК України, власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю.
ОЦІНКА СУДУ
Аналізуючи надані позивачами докази, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення вимог про визнання права власності на земельну ділянку в порядку спадкування, оскільки згідно ст. 1261 ЦК України, позивачі є спадкоємцями першої черги за законом. Відповідно до норм ч. 5 ст. 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини та згідно з ч.3 ст. 1296 ЦК України, відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Виникнення у спадкоємця права на спадщину, яке пов`язується з її прийняттям, як майнового права зумовлює входження права на неї до складу спадщини після смерті спадкоємця, який не одержав свідоцтва про право на спадщину (статті 1296, 1297 ЦК України) та не здійснив його державної реєстрації (ст. 1299 ЦК України). До складу спадщини входять всі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. 1218 ЦК України).
На підставі викладеного, враховуючи, що позивачі в порядку спадкування отримали право власності у відповідних частках на житловий будинок з відповідною часткою господарсько-побутових будівель, розташований за адресою: АДРЕСА_1 , та на час набуття спадкодавцями житлового будинку у власність, спірна земельна ділянка перебувала під житловим будинком, а відповідно до ст. 120 ЗК України при набутті права власності на житловий будинок, до особи яка набула право власності на житловий будинок, розміщений на земельній ділянці, що перебуває у власності іншої особи, переходить право власності на земельну ділянку на якій розміщено житловий будинок без зміни його цільового призначення, а тому позов підлягає задоволенню в повному обсязі.
Не зважаючи на те, що суд задовольняє позов повністю, враховуючи, що спір виник через неправильні дії (бездіяльність) спадкодавців, в порядку ч. 9 ст. 141 ЦПК України, судові витрати слід покласти на позивачів.
Керуючись 12, 81,206, 258, 263-265, 273,354,355 ЦПК України, суд
Позов задовольнити повністю.
Судові витрати покласти на позивачів.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Апеляційну скаргу на заочне рішення може бути подано позивачем до Кропиницького апеляційного суду через Олександрійський міськрайонний суд протягом 30 днів з дня складення рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Учасники справи:
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_10 , місце реєстрації та проживання: АДРЕСА_2 ;
ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП НОМЕР_11 , місце реєстрації та проживання: АДРЕСА_1 ;
ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , РНОКПП НОМЕР_12 , місце реєстрації та проживання: АДРЕСА_3 ;
Повне судове рішення складено 20.02.2020 року.
Суддя М.В. Ніколаєв