ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження 22-ц/821/129/20Головуючий по 1 інстанції
Справа №708/645/19 Категорія: 351000000 Івахненко О.Г.
Доповідач в апеляційній інстанції
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 лютого 2020 року м. Черкаси

Колегія суддів Черкаського апеляційного суду у складі колегії суддів:

Гончар Н.І., Сіренка Ю.В., Фетісової Т.Л.

секретар Торопенко Н.М.

учасники справи:

позивач ОСОБА_1 ;

відповідачі приватний виконавець Бурмага Євген Анатолійович,

ОСОБА_2 , Державне підприємство «СЕТАМ»;

особа, що подала апеляційну скаргу - ОСОБА_1 ;

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_3 на рішення Чигиринського районного суду Черкаської області від 06 листопада 2019 року, ухваленого у складі судді Івахненко О.Г., у справі за позовом ОСОБА_1 до приватного виконавця Бурмаги Євгенія Анатолійовича, ОСОБА_2 , Державного підприємства «СЕТАМ» про визнання недійсним результатів електронних торгів,

в с т а н о в и л а:

У червні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до приватного виконавця Бурмаги Є.А., ОСОБА_2 , Державного підприємства «СЕТАМ» про визнання недійсним результатів електронних торгів.

В обґрунтування позову зазначає, що на виконанні у приватного виконавця Бурмаги Є.А. знаходиться виконавче провадження № 57762504, відкрите 22 листопада 2018 року, з виконання виконавчого напису № 25407, виданого 31 жовтня 2017 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Чуловським В.А., про стягнення з ОСОБА_1 на користь ТОВ «Кредитні ініціативи» боргу в сумі 1327880,15 грн.

18 грудня 2018 року приватним виконавцем Бурмагою Є.А. винесено постанову ВП № 57762504 про арешт майна ОСОБА_1 , а саме двокімнатної квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

В той же день останнім винесено постанову про призначення суб`єкта оціночної діяльності-суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні.

19 грудня 2018 року Товарною біржею «Універсальна» складено звіт про оцінку вище зазначеної квартири, вартість якої визначено в сумі 104835 грн.

18 січня 2019 року приватним виконавцем направлено заявку № 75 до Черкаської філії Державного підприємства "СЕТАМ" щодо реалізації арештованого майна, шляхом проведення електронних торгів.

18 лютого 2019 року Черкаська філія Державного підприємства "СЕТАМ" листом повідомила приватного виконавця Бурмагу Є.А., що торги по лоту № 325978 не відбулися, про що сформовано відповідний протокол від 12 лютого 2019 року та присвоєно лоту новий № 332624.

06 березня 2019 року проведено електронні торги за реєстраційним номером 332624, переможцем яких став ОСОБА_2 з ціновою пропозицією 105200 грн., про що між ним та організатором торгів складено відповідний протокол № 391322.

15 березня 2019 року приватним виконавцем Бурмагою Є.А. складено акт про проведені електронні торги.

Крім того позивач зазначає, що рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 28 березня 2019 року визнано протиправними та скасовано постанови, винесені приватним виконавцем Бурмагою ОСОБА_4 ., у зазначеному виконавчому провадженні щодо арешту транспортних засобів боржника, арешту коштів боржника, розшук майна боржника, про опис та арешт майна боржника, тобто судом встановлено, що приватний виконавець не мав повноважень проводити виконавчі дії у виконавчому провадженні.

Вважає, що реалізація оспорюваного майна відбулася на підставі звіту про оцінку майна з порушенням вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», які полягали в тому, що огляд об`єкту оцінки було проведено без доступу до нього, що потягло за собою визначення недостовірної вартості майна.

При зверненні стягнення на майно позивача приватним виконавцем порушено встановлений законом порядок такого звернення, що передбачає черговість звернення та допускається лише у випадку відсутності в нього достатніх коштів та рухомого майна.

Приватному виконавцю було відомо, що за боржником зареєстровано транспортні засоби легковий автомобіль TOYOTA LAND CRUISER та вантажний самоскид КАМАЗ 6520, на які теж було накладено арешт.

Окрім того, в матеріалах виконавчого провадження наявні відомості щодо рахунків в установах банків, відкритих на ім`я позивача, на які також було накладено арешт. На момент подачі заявки про реалізацію арештованого майна приватному виконавцю було відомо про наявність у позивача іншого майна.

ОСОБА_1 стверджує, що дії приватного виконавця призвели до порушення його прав та до неправомірного позбавлення права власності на належне йому нерухоме майно.

У зв`язку з наведеним позивач просив суд визнати недійсними електронні торги з реалізації нерухомого майна двокімнатної квартири, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 . Визнати недійсним протокол проведення електронних торгів №391322 від 06 березня 2019 року з реалізації нерухомого майна двокімнатної квартири. Визнати недійсним акт про проведені електронні торги від 15 березня 2019 року щодо реалізації нерухомого майна, складений приватним виконавцем Бурмагою Є.А.

Рішення Чигиринського районного суду Черкаської області від 06 листопада 2019 рокув задоволенні позову відмовлено.

Рішення вмотивоване тим, що проведення електронних торгів не суперечило актам законодавства, а позивачем не доведено наявність порушень при проведенні електронних торгів, та не вказано, як саме порушення,про які вказує позивач, вплинули на результати торгів.

Не погоджуючись із рішенням суду першої інстанції, представник ОСОБА_1 - ОСОБА_3 подала апеляційну скаргу, вважаючи, що рішення прийняте з порушенням норм матеріального та процесуального права,просить скасувати рішення Чигиринського районного суду Черкаської області від 06 листопада 2019 рокута прийняти нову постанову, якою позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що пред`являючи позов про визнання електронних торгів недійсними, позивач жодним чином не ставив питання визнання незаконними дій приватного виконавця, оскільки незаконність його дій на момент подачі позовної заяви вже була встановлена адміністративним судом.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 28 березня 2019 року було визнано протиправними та скасовано постанову про опис та арешт майна боржника у виконавчому провадженні №57762504. Судом було встановлено, що приватний виконавець Бурмага Є.А. взагалі не мав будь-яких повноважень проводити виконавчі дії у виконавчому провадженні, в тому числі дій щодо опису та арешту майна боржника.

Вважає, що приватний виконавець не мав законних підстав вчиняти дії щодо передачі майна для реалізації на електронних торгах ДП «Сетам», що в подальшому призвело до неправомірного позбавлення права власності позивача на належне йому майно, шляхом його продажу на електронних торгах.

Оцінка майна позивача була проведена без огляду об`єктів оцінки. Відомості про стан об`єктів оцінки ґрунтуються на припущеннях суб`єкта оціночної діяльності і не можуть вважатися достовірними.

Крім того, судом першої інстанції не надано належної оцінки доказам грубого порушення приватним виконавцем порядку звернення стягнення на майно, встановленого Законом України «Про виконавче провадження».

Стягнення за виконавчими документами звертається в першу чергу на кошти боржника у національній та іноземній валютах, у тому числі на кошти на рахунках боржника у банках та інших фінансових установах.

08 січня 2020 року ДП «СЕТАМ» надіслало відзив на апеляційну скаргу, в якому зазначає, що вимоги апеляційної скарги необґрунтовані та безпідставні. Жодних порушень правил електронних торгів під час їх проведення, впливу таких порушень на результат торгів, а також порушення законних прав позивача у результаті проведення спірних торгів не доведено.

Згідно з пунктом 1 Національного стандарту № 2 «Оцінка нерухомого майна», затверджений постановою Кабінетом Міністрів України від 28 жовтня 2004 № 1442, вказаний Стандарт є обов`язковим для застосування під час проведення оцінки нерухомого майна (нерухомості) суб`єктами оціночної діяльності, а також особами, які відповідно до законодавства здійснюють рецензування звітів про оцінку майна та проводять державну експертизу звітів з експертної грошової оцінки земельних ділянок державної та комунальної власності у разі їх продажу.

При оцінці нерухомого майна повинен застосовуватися саме Національний стандарт № 2, а не Національний стандарт № 1.

Разом з тим Національним стандартом № 2 не передбачено жодних вимог щодо ознайомлення з об`єктом оцінки шляхом доступу до нього.

Позивач обґрунтовує свої вимоги порушеннями, допущеними виконавцем. Однак дії виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними.

Виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення прилюдних торгів (у тому числі й оцінки майна), а самі прилюдні торги з реалізації нерухомого майна організовують і проводять спеціалізовані організації, з якими державною виконавчою службою укладається відповідний договір.

Заслухавши пояснення учасників справи, які з`явились в судове засідання, перевіривши доводи апеляційної скарги та дослідивши матеріали справи, колегія суддів приходить до наступного.

Частиною третьою статті 3 ЦПК України визначено, що провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються, як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Вказане судове рішення відповідає вказаним вимогам.

Відповідно до частини 1 статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Судом першої інстанції встановлено, що на виконанні у приватного виконавця Бурмаги Є.А. знаходиться виконавче провадження № 57762504, відкрите 22 листопада 2018 року, з виконання виконавчого напису № 25407, виданого 31 жовтня 2017 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Чуловським В.А., про стягнення з ОСОБА_1 на користь ТОВ «Кредитні ініціативи» боргу в сумі 1327880, 15 грн.

18 грудня 2018 року приватним виконавцем Бурмагою Є.А. винесено постанову ВП № 57762504 про арешт майна ОСОБА_1 , а саме двокімнатної квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

В той же день останнім винесено постанову про призначення суб`єкта оціночної діяльності-суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні.

19 грудня 2018 року Товарною біржею «Універсальна» складено звіт про оцінку вище зазначеної квартири, вартість якої визначено в сумі 104835 грн.

18 січня 2019 року приватним виконавцем направлено заявку № 75 до Черкаської філії Державного підприємства "СЕТАМ" щодо реалізації арештованого майна, шляхом проведення електронних торгів.

18 лютого 2019 року торги по лоту № 325978 не відбулися, про що сформовано відповідний протокол від 12 лютого 2019 року та присвоєно лоту новий № 332624.

06 березня 2019 року проведено електронні торги за реєстраційним номером 332624, переможцем яких став ОСОБА_2 з ціновою пропозицією 105200 грн., про що між ним та організатором торгів складено відповідний протокол № 391322.

15 березня 2019 року приватним виконавцем Бурмагою Є.А. складено акт про проведені електронні торги.

Статтею 650 ЦК України визначено, що особливості укладення договорів на біржах, аукціонах, конкурсах тощо встановлюються відповідними актами цивільного законодавства.

Згідно статті 655 ЦК України, за договором купівлі продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

До договору купівлі продажу на біржах, конкурсах, аукціонах (публічних торгах), договору купівлі продажу валютних цінностей і цінних паперів застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті (ч. 4 ст. 656 ЦК України).

Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі - продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином.

Отже, правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури та порядку проведення торгів.

Відповідно до статті 215 ЦК України, підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами 1, 3, 5 та 6 статті 203 цього кодексу.

Недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається.

Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Враховуючи те, що відчуження майна з електронних торгів належить до договорів купівлі-продажу, така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання норм цивільного законодавства про недійсність правочину в момент її вчинення.

Частинами 1, 3 та 5 статті 203 ЦК України встановлено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам; особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності; волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі; правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

Суд першої інстанції, вирішуючи спір по суті та відмовляючи в задоволенні позову, в своєму рішенні вірно зазначив, що позивачем не було надано об`єктивних доказів, які б підтверджували порушення законних прав ОСОБА_1 в ході проведення електронних торгів з реалізації нерухомого майна.

Головною умовою, яка підлягає встановленню судами при вирішенні позовів про визнання недійсними прилюдних торгів, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому, окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів, повинні бути й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними (правова позиція Верховного Суду від 14.02.2018 справа №490/5475/15).

Виходячи із вищевикладеного, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції прийшов до обґрунтованого висновку про дотримання вимог закону при проведенні електронних торгів з реалізації спірної квартири, права позивача, як боржника у виконавчому провадженні, при проведенні електронних торгів порушені не були, а тому підстави для задоволення його вимог відсутні.

Що стосується посилань ОСОБА_1 як в позовній заяві, так і в апеляційній скарзі на те, що при підготовці квартири до продажу через електронні торги було порушено Закон України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», які полягали в тому, що огляд об`єкту оцінки було проведено без доступу до нього, що потягло за собою визначення недостовірної вартості майна, то в даному випадку слід зазначити наступне.

За змістом статті 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» оцінка майна, майнових прав - це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами, зазначеними в статті 9 цього Закону і є результатом практичної діяльності суб`єкта оціночної діяльності.

Згідно з частиною 6 статті 9 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" положення (національні стандарти) оцінки майна є обов`язковими до виконання суб`єктами оціночної діяльності під час проведення ними оцінки майна всіх форм власності та в будь-яких випадках її проведення.

Для застосування під час проведення оцінки нерухомого майна (нерухомості) суб`єктами оціночної діяльності є обов`язковим Національний стандарт №1 "Загальні засади оцінки майна і майнових прав", затверджений постановою КМУ від 10.09.2003 № 1440, що визначає загальні вимоги до проведення незалежної оцінки майна, а також Національний стандарт № 2 "Оцінка нерухомого майна", затверджений постановою КМУ від 28.10.2004 №1442. Разом з тим Національним стандартом № 2, який був застосований при оцінці квартири, яка відноситься до нерухомого майна, не передбачено жодних вимог щодо ознайомлення з об`єктом оцінки шляхом доступу до нього.

З огляду на викладене, у разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку, а суд повинен надати оцінку звіту про оцінку майна відповідно до положень Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Позивач вартість майна, що визначена суб`єктом оціночної діяльності, у разі його незгоди, до суду не оскаржував, рецензування звіту не замовляв та не проводив.

Щодо посилань скаржника в апеляційній скарзі на те, що приватний виконавець Бурмага Є.А. взагалі не мав будь-яких повноважень проводити виконавчі дії у виконавчому провадженні, в тому числі дій щодо опису та арешту майна боржника, оскільки рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 28 березня 2019 року було визнано незаконними та скасовано ряд постанов приватного виконавця прийнятих у виконавчому провадженні № 57762504, в тому числі і щодо опису і арешту спірної квартири, слід зазначити наступне.

Порушення, допущені приватним виконавцем при здійсненні своїх повноважень, передбачених Законом України «Про виконавче провадження», до призначення прилюдних торгів, у тому числі щодо відкриття виконавчого провадження, накладення арешту на майно, визначення вартості чи оцінки майна, тощо, то такі дії (бездіяльність) виконавця підлягають оскарженню в порядку, передбаченому цим Законом. Дії виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними.

Головною умовою, яку підлягає встановити судами при вирішенні позовів про визнання недійсними прилюдних торгів, є наявність порушень, що могли вплинути на результати торгів, а тому, окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів, повинні бути й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними.

Аналогічні висновки викладені в Постанові Верховного Суду від 02 травня 2018 року у справі № 910/10136/17.

Враховуючи вищевикладене та приймаючи до уваги, що постанова приватного виконавця про опис та арешт майна боржника, а саме спірної квартири, на час проведення електронних торгів була чинною, рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 28 березня 2019 року набрало законної сили вже після їх проведення, колегія суддів погоджується з висновком суду про відсутність об`єктивних доказів наявності порушення законних прав позивача в ході проведення електронних торгів з реалізації нерухомого майна, оскільки державним виконавцем в рамках виконавчого провадження, ДП «СЕТАМ» при проведенні реалізації квартири були вчинені дії, передбачені Законом України «Про виконавче провадження».

Приходячи до такого висновку колегія суддів також враховує, що на момент передачі спірного майна на реалізацію на підставі постанови про опис та арешт майна боржника від 18 грудня 2018 року, яка рішенням Черкаського окружного адміністративного суду уже після проведення електронних торгів була визнана незаконною та скасована, також діяло обтяження накладене на спірну квартиру на підставі постанови про арешт майна боржника від 22 листопада 2018 року, у визнанні якої незаконною та скасуванні ОСОБА_1 тим же рішення суду було відмовлено (а.с. 19-24, 57).

Інші доводи наведені в обгрунтування апеляційної скарги суттєвими не являються та не можуть бути підставами для скасування судового рішення.

Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обгрунтування своїх рішень, але це не може сприйматися як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обгрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (пункт 23 рішення ЄСПЛ від 18 липня 2006 року у справі «Проніна проти України»).

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Згідно зі статтею 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 374, 375, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, колегія суддів

п о с т а н о в и л а :

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 адвоката Дударенко Анни Михайлівни - залишити без задоволення.

Рішення Чигиринського районного суду Черкаської області від 06 листопада 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до приватного виконавця Бурмаги Євгенія Анатолійовича, ОСОБА_2 , Державного підприємства «СЕТАМ» про визнання недійсним результатів електронних торгів -залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з часу складання повного тексту постанови.

Судді Н.І. Гончар

Ю.В. Сіренко

Т.Л. Фетісова

Повний текст постанови складений 21 лютого 2020 року