Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

смт. Короп 17 листопада 2020 року

Коропський районний суд Чернігівської області

в складі: головуючого - судді Грушко О.П.

при секретарях - Хілько Н.В., Редько А.О.,

з участю позивача, представника відповідача, третьої особи ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Коропської селищної ради, треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності на будинок садибного типу з надвірними будівлями та спорудами, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з даним позовом, вказуючи на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мати ОСОБА_4 . Після її смерті відкрилась спадщина на належну їй, після смерті її чоловіка ОСОБА_5 , частку житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами, що розташований в АДРЕСА_1 . Він є спадкоємцем будинку садибного типу з господарськими будівлями та спорудами, що розташований в АДРЕСА_1 , після померлих родичів. Дане домоволодіння належало його померлим родичам ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_5 , ОСОБА_10 на підставі свідоцтва на право на спадщину за законом від 28.08.1939 року. Однак нотаріус не видав свідоцтво на нерухоме майно, оскільки у свідоцтві на право на спадщину за законом не вказано, яке саме майно передано у спадок. А тому просить суд визнати за ним право власності у порядку спадкування на житловий будинок садибного типу з господарськими будівлями і спорудами, площею 83,7 кв.м., що розташований в АДРЕСА_1 .

В підготовчому судовому засіданні позивач свої позовні вимоги підтримав. Направив до суду заяву про розгляд справи без його участі.

Представник відповідача - Коропської селищної ради Євтушенко Ольга Юріївна в підготовчому судовому засіданні позов не визнала. Направила до суду заяву про розгляд справи без її участі.

В судове засідання, в якості третьої особи ОСОБА_2 не з`явилась, але надала на адресу суду заяву, в якій просить розглянути справу без її участі. Позов підтримує.

В підготовчому судовому засіданні третя особа ОСОБА_3 з позовними вимогами позивача не погодилась. Направила до суду заяву про розгляд справи без її участі.

Даний позов зареєстровано в суді 11.09.2020 року. Згідно ухвали Коропського районного суду Чернігівської області від 15.09.2020 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання. Ухвалою Коропського районного суду від 05.10.2020 року залучено до справи у якості третьої особи ОСОБА_3 .

Заслухавши учасників, дослідивши надані сторонами докази, суд встановив наступні обставини.

Згідно свідоцтва про право спадкування за законом, складеного державним нотаріусом Коропського нотаріального столу 28 серпня 1939 року: «Спадкоємцями до всього майна належної йому частини гр-на м. Коропа ОСОБА_11 померлого сімнадцятого грудня тисяча дев`ятсот тридцять шостого року, являються його жінка ОСОБА_6 , проживає в м. Короп; дочка ОСОБА_7 , с. Шумаково, Курской обл.; ОСОБА_8 , м. Курск; син ОСОБА_9 м. Харків; ОСОБА_5 м. Харків; дочка ОСОБА_10 м. Шостка в рівних частинах за законом». При цьому, у свідоцтві не вказано перелік майна, що успадковане. (а.с. 6-7).

Згідно копій свідоцтв про смерть, ОСОБА_6 , померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_7 , померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_8 померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_9 помер ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_6 , ОСОБА_10 померла ІНФОРМАЦІЯ_7 (а.с. 13, 15, 16, 17, 18, 21).

Згідно листа Коропської державної нотаріальної контори, за заявою позивача було заведено спадкову справу № 490/2007 щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_9 . Через неможливість встановити час і місце відкриття спадщини, наявність заповіту, наявність підстав для закликання до спадкоємства осіб та склад спадкового майна нотаріус не зміг видати свідоцтво про право на спадщину (а.с. 27).

26.06.2020 року державний нотаріус Харківської РДНК виніс постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину за заявою позивача щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 (матері позивача). Підставою для відмови слугувало те, що за свідоцтвом про право спадкування за законом, складеного державним нотаріусом Коропського нотаріального столу 28 серпня 1939 року неможливо визначити склад спадкового майна. Крім того, рішенням Коропської селищної ради, земельна ділянка за адресою: АДРЕСА_1 , передана у приватну власність ОСОБА_3 (а.с. 29).

Згідно заповіту, посвідченого нотаріусом нотаріального округу міста Челябінська (РФ) від 06.03.2003 року ОСОБА_9 свою частину земельної ділянки та житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 заповів ОСОБА_14 та ОСОБА_1 в розмірі 1/3 частини кожному; ОСОБА_15 та ОСОБА_16 в розмірі 1/6 частини кожному (а.с. 98).

Згідно ст.ст. 529-530 ЦК УРСР: При спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти (у тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого. До числа спадкоємців першої черги належить також дитина померлого, яка народилася після його смерті. Онуки і правнуки спадкодавця є спадкоємцями за законом, якщо на час відкриття спадщини немає в живих того з їх батьків, хто був би спадкоємцем; вони успадковують порівну в тій частці, яка належала б при спадкоємстві за законом їх померлому родителю.

При відсутності спадкоємців першої черги або при неприйнятті ними спадщини, а також в разі, коли всі спадкоємці першої черги не закликаються до спадкування, успадковують у рівних частках: брати і сестри померлого, а також дід та бабка померлого як з боку батька, так і з боку матері (друга черга).

Відповідно до ст. 549 ЦК УРСР: Визнається, що спадкоємець прийняв спадщину: 1) якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном; 2) якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини. Зазначені в цій статті дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини. Особи, для яких право спадкоємства виникає лише у випадку неприйняття спадщини іншими спадкоємцями, можуть заявити про свою згоду прийняти спадщину протягом строку, що залишився для прийняття спадщини. Якщо строк, що залишився, менше трьох місяців, він продовжується до трьох місяців.

Згідно ст. 551 ЦК УРСР: Якщо спадкоємець, закликаний до спадкоємства за законом або за заповітом, помер після відкриття спадщини, не встигнувши її прийняти в установлений строк (стаття 549 цього Кодексу), право на прийняття належної йому частки спадщини переходить до його спадкоємців (спадкова трансмісія). Це право померлого спадкоємця може бути здійснене його спадкоємцями на загальних підставах протягом строку, що залишився для прийняття спадщини (стаття 549 цього Кодексу). Якщо строк, що залишився, менше трьох місяців, він продовжується до трьох місяців.

Відповідно до Перехідних та прикінцевих положень Цивільного кодексу України: Цивільний кодекс України застосовується до цивільних відносин, що виникли після набрання ним чинності. Щодо цивільних відносин, які виникли до набрання чинності Цивільним кодексом України, положення цього Кодексу застосовуються до тих прав і обов`язків, що виникли або продовжують існувати після набрання ним чинності. Правила книги шостої Цивільного кодексу України застосовуються також до спадщини, яка відкрилася, але не була прийнята ніким із спадкоємців до набрання чинності цим Кодексом.

Згідно ст.ст. 1220, 1221 ЦК України: Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Відповідно до ст.ст. 1258, 1261-1265 ЦК України: Спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. У другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. У третю чергу право на спадкування за законом мають рідні дядько та тітка спадкодавця. У четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини. У п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця. Народження самого спадкодавця не входить до цього числа.

Згідно ст.ст. 1268, 1269 ЦК України: Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Малолітня, неповнолітня, недієздатна особа, а також особа, цивільна дієздатність якої обмежена, вважаються такими, що прийняли спадщину, крім випадків, встановлених частинами другою - четвертою статті 1273 цього Кодексу.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ст. 1276 ЦК України: Якщо спадкоємець за заповітом або за законом помер після відкриття спадщини і не встиг її прийняти, право на прийняття належної йому частки спадщини, крім права на прийняття обов`язкової частки у спадщині, переходить до його спадкоємців (спадкова трансмісія). Право на прийняття спадщини у цьому випадку здійснюється на загальних підставах протягом строку, що залишився. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він подовжується до трьох місяців.

Згідно ст. 1297 ЦК України: Спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є майно та/або майнові права, які обтяжені, та/або нерухоме майно та інше майно, щодо якого здійснюється державна реєстрація, зобов`язаний звернутися до нотаріуса або в сільських населених пунктах - до уповноваженої на це посадової особи відповідного органу місцевого самоврядування за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на таке майно. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається на ім`я кожного з них, із зазначенням імені та частки у спадщині інших спадкоємців.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України: Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Суд погоджується з висновком нотаріуса Харківської державної нотаріальної контори про те, що за свідоцтвом про право спадкування за законом, складеного державним нотаріусом Коропського нотаріального столу 28 серпня 1939 року неможливо визначити склад спадкового майна, яке перейшло до спадкоємців.

Довідка Коропського РБТІ (а.с. 5) не є належним і допустимим доказом права власності громадян ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_5 , ОСОБА_10 на житловий будинок.

Крім того, позивачем не надано суду належних і допустимих доказів того, що саме він прийняв у встановленому законом порядку спадщину від усіх спадкодавців, перелічених ним у позові, що спадщину не прийняли їх нащадки - спадкоємці попередніх черг, і що саме йому належить 100% об`єму спадкової маси.

На підставі викладеного, керуючись ст. 392 ЦК України, ст.ст. 12, 81, 263-265 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

У позові ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Коропської селищної ради (смт.Короп, Чернігівської області, вул. Горького, 9, ) про визнання права власності на житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення в порядку, передбаченому ст.ст. 354, 355 ЦПК України.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя: Грушко О. П.