ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/1882/20
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"23" червня 2020 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Заставенко М.О.,

за участю:

секретаря судового засідання - Долі М.А.,

позивача - ОСОБА_5 ,

представника позивача - Ковбаси О.С. ,

відповідача - ОСОБА_1 ,

представника відповідача - ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_4 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

26.11.2019 ОСОБА_4 звернувся в суд з позовною заявою до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу.

Позов обґрунтовано тим, що з 03.07.2004 сторони перебувають у шлюбі, від якого вони мають дочку ОСОБА_6 , 2005 р.н., та дочку ОСОБА_7 , 2015 р.н. Проте протягом останніх декількох років стосунки між подружжям розладились, зникло взаєморозуміння і взаємоповага, на даний момент між подружжям взагалі відсутнє порозуміння та повага, які повинні бути притаманні сім`ї, у кожного з них власні погляди на життя, що не співпадають, вже тривалий час кожен з них живе окремим життям та своїми інтересами, фактично сім`я припинила своє існування, шлюб носить формальний характер та суперечить їх інтересам.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 09.12.2019 відкрито провадження у справі, ухвалено розглядати справу за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання.

03.02.2020 від відповідача ОСОБА_1 надійшов відзив на позовну заяву, в якій вона вказала на те, що вона, позивач та їх діти на даний час продовжують проживати однією сім`єю в одній квартирі, жодних розмов щодо розірвання шлюбу позивач з нею не проводив.

20.02.2020 від представника позивача ОСОБА_4 - адвоката Ковбаси О.С. надійшла відповідь на відзив, в якому він вказав, що спільне проживання дружини та чоловіка не є перешкодою у розірванні шлюбу, наслідком розірвання шлюбу є припинення скандалів між позивачем та відповідачем, які на даний час трапляються при дітях. Примирення та збереження шлюбу між сторонами неможливе.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 20.02.2020 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 23.06.2020 відмовлено у задоволенні заяви сторони відповідача про надання строку на примирення.

В судовому засіданні позивач повідомив, що 15.03.2020 він переїхав проживати за місцем своєї реєстрації, зазначив, що вжиття заходів щодо примирення подружжя не виправить стан шлюбних відносин, категорично заперечував щодо надання строку для примирення, зазначив, що з боку відповідача заходи щодо примирення не вживались, позов підтримав та просив задовольнити.

Представник позивача наполягав на задоволенні позову.

Відповідач в судовому засіданні заперечувала проти розірвання шлюбу, просила суд надати строк для примирення.

Представник відповідача наполягав на відмові у позові та наданні строку на примирення.

Заслухавши сторони та їх представників, дослідивши матеріали справи та оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов до висновку, що позовна заява обґрунтована та така, що підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Судом встановлено, що 03.07.2004 сторони зареєстрували шлюб, у якому в них ІНФОРМАЦІЯ_1 народилась дочка ОСОБА_6 та ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_7 (а.с. 9-11).

Між сторонами відсутнє порозуміння та повага, які притаманні подружжю, вони мають різні погляди на життя та сімейні цінності, кожен з них живе окремим життя та своїми інтересами, внаслідок чого з 15.03.2020 сторони проживають окремо, спільне господарство не ведуть, мають окремий бюджет, та шлюбні відносини не підтримують.

Відповідно до положень статті 24 Сімейного кодексу України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом. (частини 3, 4 статті 56 Сімейного кодексу України).

За приписом частини 2 статті 112 Сімейного кодексу України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Зважаючи на встановлені обставини суд дійшов висновку, що між сторонами існує стійкий розлад подружніх стосунків і подальше збереження цього шлюбу суперечить інтересам позивача і малолітніх дітей сторін.

Оскільки рішення ухвалюється на користь позивача, суд відповідно до положень статті 141 ЦПК України стягує з відповідача на користь позивача судовий збір, сплачений при поданні позову.

Керуючись ст. 56, 110, 112, 114, 115 СК України, ст. ст. 10,11, 141, 263, 265, 273 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги ОСОБА_4 задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 03 липня 2004 року у Лівобережному відділі реєстрації шлюбів м. Києва з державним Центром розвитку сім`ї, актовий запис № 531, між ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 - розірвати.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_4 судовий збір у розмірі 768 грн. 40 коп.

Позивач ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , громадянин України, РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , громадянка України, РНОКПП: НОМЕР_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У відповідності до п.п. 15.5, п.15 ч. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно- телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Заставенко М.О.

Повний текст рішення складений 30.06.2020