Справа № 138/2516/19
Провадження № 22-ц/801/248/2020
Головуючий у суді 1-ї інстанції Холодова Т. Ю.
Доповідач:Сало Т. Б.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 лютого 2020 рокуСправа № 138/2516/19м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд в складі: головуючого судді Сала Т.Б., суддів Ковальчука О.В., Якименко М.М., секретар Кирилюк Л.М., розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області від 20 листопада 2019 року, ухвалене суддею Холодовою Т.Ю., в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Сказинецької сільської ради Могилів-Подільського району Вінницької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

встановив:

У вересні 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду із вказаним позовом, в якому просила визначити їй додатковий строк два місяці для подання до органів нотаріату заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позовні вимоги мотивовані тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її тітка ОСОБА_2 , яка до смерті проживала в АДРЕСА_1 . Після смерті тітки відкрилася спадщина, яка складається із земельної ділянки площею 2,88 га із цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована на території Сказинецької сільської ради Могилів-Подільського району Вінницької області, та майнового паю члена колективного сільськогосподарського підприємства.

Вона являється спадкоємицею за законом після смерті тітки, інших спадкоємців крім неї немає. У встановлений законом строк для звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини вона звернутися не мала фізичної можливості, оскільки у неї різко погіршився стан здоров`я. Крім того, після звернення за консультацією до нотаріальної контори з питання оформлення спадщини після тітки, вона змушена була звертатися до суду із заявою про встановлення факту родинних відносин.

Враховуючи, що в період, коли потрібно було звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини вона важко хворіла, а також зверталася до суду для встановлення факту родинних відносин між нею та тіткою, строк для прийняття спадщини нею пропущено з поважних причин.

Рішенням Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області від 20 листопада 2019 року у задоволенні позову відмовлено.

Судові витрати у виді судового збору у сумі 768,40 грн покладено на ОСОБА_1 .

Не погодившись із вказаним рішенням, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

Скарга мотивована тим, що судом не було залишено позовну заяву без руху для надання позивачу можливості долучити до справи постанову нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії; відповідь державного нотаріуса про те, що спадкова справа після смерті тітки не заводилася свідчить про те, що її право на спадщину потребує захисту; судом не взято до уваги, що відповідач визнав позовні вимоги і просив їх задовольнити; позивачем надано докази на підтвердження поважності пропуску строку для звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, яким судом не надано відповідну оцінку.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явилася.

17.02.2020 на електронну адресу суду від ОСОБА_3 надійшла заява про перенесення судового засідання у зв`язку із хворобою ОСОБА_1 , з проханням провести судове засідання в режимі відеоконференції та бажанням мати адвоката.

Колегія суддів не розглядає вказану заяву, оскільки ОСОБА_4 , як вбачається з матеріалів справи, не є ні стороною у справі, ні представником ОСОБА_1 , навіть не її родичем.

Також, 17.02.2020 від ОСОБА_5 на електронну адресу суду надійшла заява про перенесення розгляду справи, оскільки 17.02.2020 вона отримала доручення з Томашпільського МЦ з НБВПД про надання правової допомоги ОСОБА_1 під час апеляційного перегляду справи №138/2516/19.

Клопотання, викладене в цій заяві, не підлягає задоволенню, оскільки доказів на підтвердження отримання доручення для здійснення представництва інтересів ОСОБА_1 під час апеляційного перегляду даної справи, та свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, які могли бути надіслані також за допомогою електронного засобу зв`язку, до заяви не додано.

Також у судове засідання не з`явився представник Сказинецької сільської ради Могилів-Подільського району Вінницької області. У заяві, яка надійшла на адресу апеляційного суду 10.02.2020, просить розглянути справу без участі відповідача. Позовні вимоги ОСОБА_1 визнає і заперечень з приводу визначення додаткового строку для прийняття спадщини не має.

Відповідно до положень статті 372 ЦПК України, суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано судом поважними.

Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Вказані вище обставини дають колегії суддів право розглянути апеляційну скаргу у відсутність сторін, оскільки підстав, які унеможливлюють розгляд справи, колегією суддів не встановлено.

Апеляційний суд, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги дійшов до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції прийшов до висновку про передчасність звернення до суду із позовом через відсутість постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії з приводу спадкового майна, у зв`язку з чим суд не вбачав підстав надавати правову оцінку поважності причин пропуску ОСОБА_1 строку звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 .

Колегія суддів не погоджується із вказаним висновком суду першої інстанції з огляду на порушення судом норм процесуального права.

Судом першої інстанції встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в м.Могилів-Подільський Вінницької області померла ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого 16 вересня 2006 року виконкомом Сказинецької сільської ради Могилів-Подільського району Вінницької області (а.с.7).

ОСОБА_2 належала на праві власності земельна ділянка площею 2,88 га, яка розташована на території Сказинецької сільської ради, з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що підтверджується державним актом на право приватної власності на землю від 03.12.1999, а також частка майна члена колективного сільськогосподарського підприємства у пайовому фонді, що підтверджується свідоцтвом про право власності на майновий пай члена колективного сільськогосподарського підприємства серії ВІ ХІІ №015587 від 22.02.2002 (а.с.9,10).

Відповідно до копії довідки виконкому Сказинецької сільської ради Могилів-Подільського району Вінницької області № 854 від 23.12.2016, ОСОБА_2 на день своєї смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 дійсно проживала та була зареєстрована в АДРЕСА_1 . За даною адресою на день смерті спадкодавиці ніхто зареєтрований не був (а.с.12).

Відповідно до копії довідки виконкому Сказинецької сільської ради Могилів-Подільського району Вінницької області № 855 від 23.12.2016, після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , коло спадкоємців невідоме.

Рішенням Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області від 13 квітня 2018 року встановлено юридичний факт в тому, що ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , є рідною тіткою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с.11).

На запит суду першої інстанції від державного нотаріуса Могилів-Подільської державної нотаріальної контори Кориняк Л.М. надійшла відповідь від 31.10.2019 №1145/01-16, з якої слідує, що реєстрація в Спадковому реєстрі спадкової справи до майна померлої ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , відсутня (а.с. 31). На підтвердження надано Інформаційні довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори; спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) (а.с. 32, 33).

ОСОБА_1 відповідно до статті 1265 ЦК України (п`ята черга спадкоємців за законом) є спадкоємцем за законом після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Одним із доводів апеляційної скарги є те, що судом першої інстанції залишено поза увагою визнання позову відповідачем.

Статтею 1270 ЦК України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Однак, частиною 3 цієї статті передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

У пункті 24 постанови Пленуму ВСУ «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року №7 роз`яснено, що відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Звертаючись до суду із позовом про надання додаткового строку для прийняття спадщини, ОСОБА_1 , у зв`язку із відсутністю інших спадкоємців після смерті тітки ОСОБА_2 , відповідачем визначила Сказинецьку сільську раду Могилів-Подільського району Вінницької області.

Ухвалою Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області від 30 вересня 2019 року відкрито провадження у даній справі, розпочато підготовче провадження у справі.

17 жовтня 2019 року на адресу суду від Сказинецької сільської ради Могилів-Подільського району Вінницької області надійшла заява, у якій зазначено, що сільська рада позовні вимоги ОСОБА_1 визнає і заперечень про надання додаткового строку для прийняття спадщини немає.

У ч.ч. 3, 4 ст. 200 ЦПК України зазначено, що за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 206 ЦПК України, відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд (ч. 4 ст. 206 ЦПК України).

Із вказаного можна зробити висновок, що отримавши від відповідача заяву про визнання позову, суд першої інстанції, відповідно до вимог ст. 206 ЦПК України, зобов`язаний ухвалити рішення про задоволення позову або постановити ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжити розгляд справи.

Натомість, отримавши заяву відповідача про визнання позову, суд першої інстанції продовжив розгляд справи без постановлення ухвали про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову, постановивши 23 жовтня 2019 року ухвалу про закриття підготовчого провадження, та призначив справу до судового розгляду.

12 листопада 2019 року від Сказинецької сільської ради Могилів-Подільського району Вінницької області надійшла заява, аналогічна за своїм змістом попередній заяві, у якій сільська рада повторно зазначила, що позовні вимоги ОСОБА_1 визнає і заперечень про визначення додаткового строку для прийняття спадщини не має.

Суд першої інстанції, не надавши оцінки вказаним вище заявам про визнання позову, та, не навівши мотивів неприйняття визнання відповідачем позову, ухвалив рішення по суті спору, що суперечить згаданим нормами процесуального закону.

Колегія суддів враховує, що Сказинецька сільська рада Могилів-Подільського району Вінницької області, яка має право на спадкове майно (ст. 1277 ЦК України «відумерлість спадщини»), за відсутності інших спадкоємців, не заперечує щодо задоволення позову та визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини, що в свою чергу підтверджує те, що вимоги позову і визнання їх відповідачем не порушують жодним чином права інших осіб.

Отже, єдиним належним відповідачем у даній справі є Сказинецька сільська рада Могилів-Подільського району Вінницької області, і в ситуації, коли належний відповідач визнає позов і це не порушує закон та права інших осіб, позовні вимоги підлягають задоволенню.

Цим спором фактично вирішується доля майна, яке належало ОСОБА_2 , після смерті якої відкрилася спадщина.

Право на захист власності викладено у ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відповідно до якої кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства та на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

З врахуванням наведеного, виходячи з принципу пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав позивача в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, апеляційний суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню.

При вирішенні даного спору колегія суддів також бере до уваги, що одним з проявів верховенства права є положення про те, що право не обмежується лише законодавством як однією з його форм, а включає й інші соціальні регулятори. Справедливість - одна з основних засад права і є вирішальною у визначенні його як регулятора суспільних відносин, одним із загальнолюдських вимірів права.

За таких обставин колегія суддів вважає, що при вирішенні справи судом першої інстанції було порушено норми процесуального права, а тому згідно ст. 376 ЦПК України оскаржуване рішення підлягає скасуванню з ухваленням нового рішення про задоволення позову.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 376, 382, 384, 389-391 ЦПК України, суд,

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Рішення Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області від 20 листопада 2019 року скасувати, ухвалити нове рішення.

Позов ОСОБА_1 до Сказинецької сільської ради Могилів-Подільського району Вінницької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , (зареєстрована за адресою с. Коштуля, Могилів-Подільський район Вінницька область) додатковий строк тривалістю два місяці з дня набрання постановою законної сили для подання до органів нотаріату заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Постанова набирає законної сили із дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 20 лютого 2020 року.

Головуючий Т.Б. Сало

Судді О.В. Ковальчук

М.М. Якименко