УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.11.2020 року м. Житомир

Суддя Богунського районного суду м.Житомира Лєдньов Д.М. розглянув матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участю тертої особи приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Семенюк Вікторії Юріївни, про встановлення факту проживання зі спадкодавцем, визначення додаткового строку для прийняття спадщини, відшкодування витрат на лікування та поховання спадкодавців,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду із позовом, в якому зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її чоловік ОСОБА_3 .

Після смерті особи відкрилась спадщина на 10/100 частини житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 .

Протягом усього часу позивач проживала за однією адресою з чоловіком, здійснювала за ним догляд, після смерті витратила грошові кошти на поховання.

У заяві також зазначається, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_4 , який був сином спадкодавця, внаслідок чого в порядку спадкової трансмісії відбувся перехід права на спадщину до відповідача ОСОБА_2 як спадкоємця першої черги.

Організацію та проведення поховання ОСОБА_5 також здійснено позивачем.

Вказуючи на відповідні обставини, позивач просить встановити факт проживання зі спадкодавцем ОСОБА_6 на час відкриття спадщини, визначити ОСОБА_1 додатковий строк для прийняття спадщини, стягнути з відповідача витрати на лікування та поховання спадкодавців в сумі 13 148,52 грн.

Одночасно із позовом ОСОБА_1 подано заяву про відстрочення/розстрочення сплати судових витрат з огляду на фактично отриманий дохід, 5 % від якого перевищуватиме розмір передбаченого до сплати судового збору відповідно до заявлених вимог.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Положеннями ст. 8 Закону України «Про судовий збір» визначено умови, за яких можливе відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати.

У пункті 55 рішення у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland») від 19 червня 2001 року ЄСПЛ підкреслив, що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом 1 статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти.

Інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (Рішення ЄСПЛ у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland») від 19 червня 2001 року, пункт 59).

У своїй постанові від 04 липня 2018 року у справі № 686/114/16-ц Верховний суд зауважив, що положення статей ЦПК України та Закону України «Про судовий збір» не містять визначеного (чіткого) переліку документів, які можна вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі наданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням. Водночас підстави для відмови суду у подібних клопотаннях мають бути аргументовані.

Надана позивачем довідки про доходи не можуть свідчити про дійсне матеріальне становище особи на час звернення із позовом. Позивач не наводить відомості про те, чи є він власником (користувачем) нерухомо майна, транспортних засобів, чи здійснює утримання такого майна, якщо так, за рахунок яких надходжень.

Оскільки докази, що підтверджують дійсне матеріальне становище особи не надано, клопотання про розстрочення/відстрочення оплати судового збору не підлягає до задоволення.

З огляду на вказані обставини, позовна заява підлягає залишенню без руху як така, що не відповідає вимогам ч.4 ст. 177 ЦПК України.

Згідно зі ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою: 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; немайнового характеру: 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З врахуванням характеру та кількості заявлених вимог, серед яких однією є вимога майнового характеру, інші дві немайнового, позивач має сплатити судовий збір в сумі 2522,40 грн.

При цьому, суд вважає необхідним звернути увагу на суперечливих одночасно заявлених позовних вимогах.

Так, відповідно до ст.ст. 1268, 1269 ЦК України право на спадкування визначається підтвердженням факту постійного проживання спадкоємця зі спадкодавцем на час відкриття спадщини або, в іншому випадку, реалізується через подання до нотаріуса заяви про прийняття спадщини.

Вказуючи на проживання на час відкриття спадщини разом зі спадкодавцем ОСОБА_6 , позивач одночасно просить вирішити питання щодо визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Позивачу слід прийняти до уваги наведені роз`яснення суду та, на виконання приписів п.4 ч.3 ст. 175 ЦПК України, згідно якої позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог - спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону, обрати спосіб захисту порушеного права з врахуванням фактично виниклих обставин і викласти позовні вимоги за ознакою правової відповідності.

Розмір судового збору визначатиметься в залежності від кількості та характеру заявлених вимог з врахуванням положень Закону України «Про судовий збір», наведених вище.

Суд вважає також необхідним звернути увагу на таке.

Згідно з п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України у позовній заяві наводиться виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

У відповідності до ч.5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

В порушення вимог наведених норм позивач не повідомляє, з яких саме підстав нотаріусом відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, докази з даного приводу до позовної заяви не долучено.

За змістом ч.1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участю тертої особи приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Семенюк Вікторії Юріївни, про встановлення факту проживання зі спадкодавцем, визначення додаткового строку для прийняття спадщини, відшкодування витрат на лікування та поховання спадкодавців - залишити без руху.

Надати позивачу строк в десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для виправлення вказаних недоліків.

В разі, якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Суддя: Д.М.Лєдньов