У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"13" листопада 2020 р. cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Ярмола О. Я. розглянувши справу за поданням державного виконавця Білоцерківського міського відділу ДВС ЦМУ Міністерства юстиції (м. Київ) Левенець Євгенія про визначення частки майна боржника, заінтересовані особи: стягувач ОСОБА_1 , боржник ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , -

В С Т А Н О В И В:

11.11.2020 року на адресу суду надійшло подання державного виконавця Білоцерківського міського відділу ДВС ЦМУ Міністерства юстиції (м. Київ) Левенець Євгенія про визначення частки майна боржника, в якому просить суд визначити частку належну на праві власності ОСОБА_2 у спільному майні придбаному подружжям під час шлюбу, а саме частину житлового будинку АДРЕСА_1 , де на даний час зареєстрований і проживає боржник.

Так, відповідно до ст. 443 ЦПК України питання про визначення частки майна боржника у майні, яким він володіє спільно з іншими особами, вирішується судом за поданням державного чи приватного виконавця. Суд у десятиденний строк розглядає це питання у судовому засіданні з повідомленням сторін та заінтересованих осіб. Неявка сторін та інших осіб не є перешкодою для вирішення питання про визначення частки майна боржника у майні, яким він володіє спільно з іншими особами.

За загальним правилом десятиденний строк відраховується з дня відкриття провадження у справі (в порядку цивільного чи адміністративного судочинства).

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Як вбачається з відомостей автоматизованої системи документообігу суду «Д-3», ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 06.04.2020 року у справі №357/2612/20, 6/357/119/20 у задоволенні подання старшого державного виконавця Білоцерківського міського відділу ДВС ЦМУ МЮ м. Києва Ткач Авксентія про визначення частки майна боржника, заінтересовані особи: стягувач ОСОБА_1 , боржник ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , - відмовлено. Ухвала набрала законної сили

Відповідно до п. 2 ч.1 ст. 186 ЦПК України, суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо є таке, що набрало законної сили, рішення чи ухвала суду про закриття провадження у справі між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав, або є судовий наказ, що набрав законної сили, за тими самими вимогами.

Отже, є таке, що набрало законної сили рішення, а саме ухвала суду від 06.04.2020 року про відмову у задоволенні подання старшого державного виконавця Білоцерківського міського відділу ДВС ЦМУ МЮ м. Києва Ткач Авксентія, про визначення частки майна боржника, між тими самими сторонами, з тих самих підстав та за тими самими вимогами.

Виходячи із загальних засад цивільного судочинства, суд вважає за можливе застосувати до поданого подання вимоги ст. 186 ЦПК України, тому, на підставі вищевикладеного, у відкритті провадження за поданням державного виконавця Білоцерківського міського відділу ДВС Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Левенець Євгенія, про визначення частки майна боржника, слід відмовити.

Згідно ч. 5 ст. 12 ЦПК України, суд зберігаючи об`єктивність і неупередженість, крім іншого, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Також, слід зазначити, що за загальним правилом, установленим у ч. 1 ст. 366 і ч. 1 ст. 371 ЦК України, питання про визначення частки майна боржника в майні, яким він володіє спільно з іншими особами, вирішується судом за позовом кредитора. Відповідно до зазначених норм права у разі виникнення у власника боргового зобов`язання кредитор вправі звернутись з позовом до суду про виділ частки в спільному майні в натурі для звернення на нього стягнення, але тільки за умови, що у власника боржника недостатньо для цього іншого майна.

Аналогічне правило міститься і в ч. 1 ст. 73 СК України щодо звернення стягнення на майно, яке є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя.

Статус спільної сумісної власності визначається такими чинниками, як час набуття майна і кошти, за які таке майно було набуте (джерело набуття), мета набуття.

Сам по собі факт придбання спірного майна у період шлюбу не є безумовною підставою для віднесення такого майна до об`єктів права спільної сумісної власності подружжя.

Зазначений правовий висновок викладений в Постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду України від 24.10.2018 року у справі №214/1520/15-ц.

Виконавець вправі звернутися до суду з поданням про визначення частки майна боржника в майні, яким він володіє спільно з іншими особами, незалежно від того, чи відсутній спір про право, чи він наявний. Водночас в останньому випадку виконавець звертається з таким поданням (позовною заявою) в порядку позовного провадження.

Спір про визначення частки майна боржника в майні, яким він володіє спільно з іншими особами, є спором між боржником і іншими співвласниками майна.

Зазначений правовий висновок викладений в Постанові Великої Палати Верховного від 06.10.2020 року у справі №2-24/494-2009.

В зв`язку з тим, що аналогічне подання старшого державного виконавця Білоцерківського міського відділу ДВС ЦМУ МЮ м. Києва про визначення частки майна, було розглянуто по суті 06.04.2020 року - суд не вбачаючи підстав для повторного розгляду даного питання, відмовляє у відкритті провадження за даним поданням.

Керуючись ст. 186, 353 ЦПК України, суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

Відмовити у відкритті провадження у справі за поданням державного виконавця Білоцерківського міського відділу ДВС Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Левенець Євгенія, про визначення частки майна боржника, заінтересовані особи: стягувач ОСОБА_1 , боржник ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 .

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала не була вручена в день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали.

Ухвала складена 13.11.2020 року.

СуддяО. Я. Ярмола