Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
29 січня 2020 року м. Запоріжжя
Орджонікідзевський районний суд м. Запоріжжя у складі: головуючого судді Воробйова А.В., за участю секретаря Барсукової В.В., розглянувши у залі суду у м. Запоріжжя цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «СЕТАМ», треті особи: відділ примусового виконання рішень державної виконавчої служби Головного управління юстиції у Запорізькій області, Публічне акціонерне товариства «Альфа банк» про визнання електронних торгів недійсними, -
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ДП «СЕТАМ», треті особи: відділ примусового виконання рішень державної виконавчої служби Головного управління юстиції у Запорізькій області, ПАТ «Альфа банк» про визнання електронних торгів недійсними.
26.05.2016 року ОСОБА_1 надав уточнену позовну заяву до ДП «СЕТАМ», треті особи: відділ примусового виконання рішень державної виконавчої служби Головного управління юстиції у Запорізькій області, ПАТ «Альфа банк» про визнання електронних торгів недійсними, у якій просить визнати недійсними електронні торги з реалізації нерухомого майна нежитлового приміщення ХХІ першого та другого поверху літ. А-2-5, загальною площею 1665,7 кв.м., що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 за ціною 2 967 444 грн. 50 коп., що були проведені з 11 квітня 2016 року по 13 квітня 2016 року ДП «СЕТАМ» та протокол №157202 про проведення електронних торгів від 13 квітня 2016 року, переможцем яких визнаний учасник 2; визнати недійсним свідоцтво про придбання нерухомого майна з електронних торгів №278 від 29.04.2016 року, видавник ПНЗМНО Сенченко К.В.. (т.1 а.с.93)
В обґрунтування позову вказує наступне.
19.07.2006 року між позивачем та ПАТ «ТАС-Комерцбанк» було укладено кредитний договір на суму 505 762,88 доларів США. В забезпечення виконання зобов`язання позивачем було передано по Договору іпотеки нежитлове приміщення ХХІ першого та другого поверху літ. А-2-5, загальною площею 1665,7 кв.м., що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 .
21.08.2012 року до ПАТ «Альфа-банк» по договору купівлі-продажу прав вимоги, перейшли всі прав кредитора по кредитному та іпотечному договорах.
Внаслідок невиконання позичальником зобов`язань по кредитному договору, 09.11.2014 року ПАТ «Альфа-банк» звернулось до приватного нотаріусу КМНО та вчинили виконавчий напис, зареєстрований в реєстрі за №6432 на предмет іпотеки.
На підставі вчиненого виконавчого напису, 28.09.2015 року відділом примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного управління юстиції у Запорізькій області відкрито виконавче провадження по стягнення заборгованості по кредитному договору шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки.
Як стало відомо позивачу тільки 18.04.2016 року, з 11.04.2016 року по 13.04.2016 року були призначені електронні торги нежитлового приміщення ХХІ першого та другого поверху літ. А-2-5, загальною площею 1665,7 кв.м., що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 з стартовою ціною 2 967 444,50 грн..
По результатам проведених торгів зазначене майно було продано учасник 2 за ціною 6 943 820,80 грн., згідно протоколу №157202 проведення електронних торгів від 13.04.2016 року.
Позивач вважає, що торги були проведені зі значними порушеннями та мають бути визнані недійсними з огляду на наступне.
Позивача не було повідомлено про призначення електронних торгів; призначення та проведенні електронних торгів проведено з порушенням процесуального порядку; було порушено вимоги п. 3 Розділу VІІ Наказу Міністерства юстиції України «Про реалізацію арештованого майна шляхом проведення електронних торгів»; порушено норми чинного законодавства при формуванні протоколу електронних торгів, підписанні акту державного виконавця та видачі свідоцтва про придбання майна з електронних торгів.
В судовому засіданні позивач та його представник позов підтримали та просили позовні вимоги задовольнити з підстав зазначених у позову.
Представники відповідача та третіх осіб в судове засідання не з`явилися. Про час та місце розгляду справи повідомлялись у встановленому законом порядку, що підтверджується наявними у справі поштовими повідомленнями про вручення судових повсток.
Заслухавши доводи позивача та його представника, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.
Судом встановлено, що 19.07.2006 року АКБ «ТАС-Комерцбанк» (правонаступник ПАТ «Сведбанк») та ОСОБА_1 укладений кредитний договір №040/0706/75-039 з подальшим внесенням змін та доповнень.
З метою забезпечення належного виконання зобов`язань за Кредитним договором, 19.07.2006 року між АКБ «ТАС-Комерцбанк» та ОСОБА_1 укладений Іпотечний договір № 040/0706/75-039-Z-1 з подальшим внесенням змін та доповнень, відповідно до якого в забезпечення виконання зобов`язань за Кредитним договором ОСОБА_1 передано в іпотеку наступне нерухоме майно: нежитлове приміщення, XXI першого та другого поверху літ А-2-5, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що належить іпотекодавцю на підставі Договору купівлі-продажу нежитлового приміщення, посвідченого Вартановою О.С., приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу, 19.07.2006 року за р. №1424, та зареєстрованого в реєстрі правочинів 19.07.2006 року, номер правочину № 1445917, що підтверджується витягом з Державного реєстру правочинів, виданим приватним нотаріусом Вартановою О.С. за №2649944 (т.1 а.с.100)
25.05.2012 року між ПАТ «Сведбанк» (правонаступником АКБ «ТАС-Комерцбанк») та ПАТ «Дельта Банк» укладено Договір купівлі-продажу прав вимоги. Згідно п.2.1 цього договору продавець погоджується продати (відступити) права вимоги та передати їх покупцю, а покупець цим погоджується купити права вимоги, прийняти їх і сплатити загальну купівельну ціну. Також згідно цього договору права вимоги переходять від продавця до покупця, та обов`язки продавця передати права вимоги вважаються виконаними з моменту підписання продавцем та покупцем Акту приймання-передачі прав вимоги. 15.06.2012 року між ПАТ «Дельта Банк» та ПАТ «Альфа-Банк» укладено Договір купівлі-продажу прав вимоги. Згідно п.2.1 цього договору продавець погоджується продати (відступити) права вимоги та передати їх покупцю, а покупець цим погоджується купити права вимоги, прийняти їх і сплатити загальну купівельну ціну. Також згідно цього договору права вимоги переходять від продавця до покупця, та обов`язки продавця передати права вимоги вважаються виконаними з моменту підписання продавцем та покупцем Акту приймання-передачі прав вимоги (т.1 а.с.200-247).
Згідно вищезазначених договорів відбулося відступлення права вимоги за кредитним договором №040/0706/75-039 від 19.07.2006 року, що був укладений між АКБ «ТАС-Комерцбанк» (правонаступник ПАТ «Сведбанк») та ОСОБА_1 на користь ПАТ «Альфа Банк», та іпотечним договором 040/0706/75-039-Z-1.
Таким чином усі права кредитора за вищевказаними кредитним договором та іпотечним договором належать ПАТ «Альфа-Банк».
Відповідно до виконавчого напису виданого 09.11.2014 року та зареєстрованого в реєстрі за №6432, приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Чуловським В.А., пропоновано звернути стягнення на нежитлове приміщення, XXI першого та другого поверху літ А-2-5, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що належить на праві власності ОСОБА_1 , яке на підставі іпотечного договору № 040/0706/75-039-Z-1 з подальшим внесенням змін та доповнень було передано в іпотеку в забезпечення зобов`язань. За рахунок коштів, отриманих від реалізації предмету іпотеки пропоновано задовольнити вимоги ПАТ «Альфа-Банк» у розмірі заборгованості, що виникла в наслідок невиконання/неналежного виконання боржником умов кредитного договору за період з 10.06.2014 року по 28.09.2014 року на загальну суму 6386435,01 грн. (т.2 а.с.6).
Дослідженням матеріалів виконавчого провадження №48830864, з примусового виконання виконавчого напису №6432 виданого 09.11.2014 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Чуловським В.А., встановлено наступне.
На підставі заяви представника ПАТ «Альфа-Банк» від 23.09.2015 року, постановою заступника начальника відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області від 28.09.2015 року відкрито виконавче провадження №488308 64 про примусове виконання виконавчого напису №6432 виданого 09.11.2014 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Чуловським В.А. (т.2 а.с.3-4, 8)
Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.11 Закону України «Про виконавче провадження» (в редакції, яка діяла на момент спірних правовідносин) державний виконавець зобов`язаний вживати передбачених цим Законом заходів примусового виконання рішень, неупереджено, своєчасно та в повному обсязі вчиняти певні дії. Державний виконавець здійснює заходи, необхідні для своєчасного і в повному обсязі виконання рішення, зазначеного в документів про примусове виконання рішення, у спосіб та в порядку, встановленому виконавчим документом і цим Законом.
Відповідно до п.1 ст.58 Закону України «Про виконавче провадження» (в редакції, яка діяла на момент спірних правовідносин), для оцінки майна за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден державний виконавець залучає суб`єкта оціночної діяльності суб`єкта господарювання, який провадить свою діяльність до Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».
Постановою державного виконавця від 20.10.2015 року було призначено експерта, яка сторонами виконавчого провадження в судовому порядку не оскаржувалась, відвід експерту не заявлявся (т.2 а.с.163).
Результати оцінки майна та заявка державного виконавця сторонами виконавчого провадження в судовому порядку не оскаржувались.
26.04.2016 року заступником начальника відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби ГТУЮ у Запорізькій області складено акт №48830864 державного виконавця про реалізацію предмета іпотеки, який того ж дня був затверджений начальником відділу (т.2 а.с.58).
31.05.2016 року виконавче провадження в порядку п.8 ч.1 ст.47 Закону «Про виконавче провадження» (в редакції, яка діяла на момент спірних правовідносин) було завершено, про що державним виконавцем складено відповідну постанову.
Відповідно до ст. 1 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження, як завершальна стадія судового провадження, та примусове виконання рішень інших органів (посадових осіб) - це сукупність дій органів і посадових осіб, визначених у цьому Законі, що спрямовані на примусове виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), які провадяться на підставах, в межах повноважень та у спосіб, визначених цим Законом, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону та інших законів, а також рішеннями, що відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.
Виконавче провадження є процесуальною формою, що гарантує примусову реалізацію рішення суду, яким підтверджені права та обов`язки суб`єктів матеріальних правовідносин цивільної справи.
Закон України «Про виконавче провадження» визначає умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню у разі невиконання їх у добровільному порядку.
Главою 4 цього Закону визначається загальний порядок звернення стягнення на майно боржника. Серед іншого, відповідно до частини першої статті 52 цього Закону звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні та примусовій реалізації.
Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Особа, права якої порушено, може скористатися не будь-яким, а конкретним способом захисту свого права. Під способами захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на порушника.
Згідно із частиною другою статті 16, частиною першою статті 215 ЦК України одним зі способів захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням стороною (сторонами) вимог, установлених частинами першою - третьою, п`ятою, шостою статті 203 цього Кодекс), зокрема у зв`язку з невідповідністю змісту правочину цьому Кодексу та іншим актам цивільного законодавства.
Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином.
Наведене узгоджується з нормами частини четвертої статті 656 ЦК України, за якою до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.
Таким чином, правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури порядку проведення торгів.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України 22 лютого 2017 року у справі 6-2677цс16.
Відповідно до ч. 1 ст. 203 ЦК України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.
Частиною 1 статті 215 ЦК України передбачено, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Як вбачається із частини 3 вказаної вище статті, якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).
Пунктом 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними» № 9 від 06.11.2009 року передбачено, що правочин може бути визнаний недійсним лише з підстав, визначених законом, та із застосуванням наслідків недійсності, передбачених законом.
Відповідач ДП «СЕТАМ» відповідно до наказу Міністерства юстиції України від 22.12.2015 року №2710/5 «Про реалізацію арештованого майна шляхом проведення електронних торгів» та Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, який діяв на час співних електронних торгів, є організатором електронних торгів та уповноважений відповідно до законодавства на здійснення заходів зі створення та супроводження програмного забезпечення системи реалізації арештованого майна, технологічного забезпечення, збереження та захисту даних, що містяться у цій системі, на організацію та проведення електронних торгів, забезпечення збереження майна, виконання інших функцій, передбачених цим Порядком.
Відповідно до п. 3 Розділу III Порядку реалізації арештованого майна Організатор вносить до Системи інформацію про майно та формує лот торгів (інформаційне повідомлення про електронні торги (торги за фіксованою ціною)) на підставі отриманої ним заявки не пізніше ніж на третій робочий день з дати її отримання. Лот вноситься за типом, найменуванням, категорією відповідно до класифікації, яка підтримується Системою, що забезпечує вільний та прямий пошук за відповідними пошуковими критеріями (вид майна, назва, модель, регіон зберігання, стартова ціна, номер виконавчого провадження згідно з автоматизованою системою виконавчого провадження тощо).
Після внесення лота до Системи автоматично визначається строк для підготовки до проведення торгів, реєстрації учасників, огляду майна.
Дата початку проведення електронних торгів призначається на наступний після закінчення зазначених строків день та відображається в інформаційному повідомленні, яке розміщується на Веб-сайті автоматично після внесення інформації про лот у Систему.
Згідно з п.2 розділу І Порядку Організатор забезпечує постійний доступ учасникам, відділам державної виконавчої служби та Департаменту державної служби Міністерства юстиції України до їх особистих кабінетів, а спостерігачам до Веб-сайту з метою отримання відомостей про хід електронних торгів.
Згідно з п. 3 розділу І Порядку взаємодія органів державної виконавчої служби з Організатором щодо реалізації арештованого майна, у тому числі надсилання документів та повідомлень, передбачених цим Порядком, здійснюється через особисті кабінети відділів державної виконавчої служби та Департаменту державної виконавчої служби в Системі. Надсилання документів та повідомлень, передбачених цим Порядком, електронною поштою, поштовими відправленнями, доставка нарочним або кур`єрською службою доставки дозволяються виключно у разі наявності технічних підстав, що унеможливлюють роботу Системи більше ніж на 24 години, до відновлення їх працездатності.
Аналіз змісту вищезазначеного Порядку дає підстави для висновку про те, що на Організатора торгів не покладається обов`язок письмово повідомляти боржника у виконавчому провадженні про призначення торгів і подальший перебіг торгів, а також пересвідчуватися в отриманні таких повідомлень боржником.
Відповідно до вимог п. 2 розділу ІІ Порядку Організатор здійснює внесення до Системи інформації про арештоване майно (формування лота) та його реалізацію за заявкою відділу державної виконавчої служби.
Згідно з п. 4 розділу II Порядку перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства Організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби. Організатор лише перевіряє повноту заповнення заявки. У разі невідповідності заявки вимогам, передбаченим пунктом 2 цього розділу, Організатор через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби повідомляє начальника відділу державної виконавчої служби, який передав майна на реалізацію, про необхідність усунення недоліків протягом трьох робочих днів.
Пунктом чотири розділу III Порядку визначено, що Організатор проводить електронні торги, у тому числі повторні, відповідно до строків, визначених цим Порядком.
Відповідно до пункту 2 розділу V Порядку, електронні торги у формі аукціону розпочинаються у визначений в інформаційному повідомленні про електронні торги день. Електронні торги проводяться протягом одного робочого дня з 9-ї до 18-ї години. Якщо остання цінова пропозиція надійшла за 5 хвилин до завершення строку, визначеного в абзаці першому цього пункту, електронні торги автоматично продовжуються на 10 хвилин від часу подання останньої цінової пропозиції, але пізніше 24-ї години.
Згідно з п. 1 розділу VIII Порядку після закінчення електронних торгів (закінчення строку аукціону з урахуванням його можливого продовження) на Веб-сайті відображаються відомості про завершення електронних торгів. Система автоматично формує та розміщує на Веб-сайті протокол електронних торгів за лотом у день закінчення таких електронних торгів або не пізніше наступного робочого дня.
Відповідно до п. 1 розділу X Порядку на підставі копії протоколу переможець електронних торгів у формі аукціону протягом десяти банківських днів з дня формування протоколу здійснює розрахунки за придбане на електронних торгах майно.
Згідно з п. 4 розділу X Порядку після повного розрахунку переможця за придбане майно (у тому числі сплати винагороди Організатору) на підставі протоколу про проведення електронних торгів, який надійшов на електронну адресу, державний виконавець протягом п`яти робочих днів складає акт про проведені електронні торги і затверджує його у начальника відділу, якому він безпосередньо підпорядкований.
Отже, акт про проведення, який складений за результатами торгів, стосується оформлення правового результату торгів, наслідком яких є виникнення цивільних прав та обов`язків, у зв`язку з чим торги є правочином у розумінні ст. 202 ЦК України.
З огляду на це, порушення встановлених Порядком правил проведення торгів є підставою недійсності прилюдних торгів.
Згідно правової позиції, яка висловлена Верховним Судом України в постанові від 22.02.2017 року у справі № 6-2677цс16, підставою для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, а саме: правил, які визначають процедуру підготовки, проведення торгів.
Головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, тобто не тільки недотримання норм закону під час проведення прилюдних торгів, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними.
Відповідно до ч.ч.1, 5, 6 ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Докази згідно вимог ст.ст.77 - 80 ЦПК України мають бути належними, допустимими, достовірними та достатніми.
Згідно ч.ч.1-4 ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
Разом з тим, позивачем не надано жодних належних та допустимих доказів того, що при проведенні електронних торгів відбулось порушення вимог Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.12.2015 року № 2710/5 та чинного на момент проведення спірних електронних торгів, та доказів того, що ці порушення вплинули на результати торгів і права та законні інтереси позивача порушені.
Оскільки судом під час розгляду справи не було встановлено факту порушення порядку проведення електронних торгів, в задоволені позову необхідно відмовити повністю.
Керуючись ст.ст. 12, 13, 76-82,89 ,263-265 ЦПК України, суд ,-
В задоволенні позову ОСОБА_1 до Державного підприємства «СЕТАМ», треті особи: відділ примусового виконання рішень державної виконавчої служби Головного управління юстиції у Запорізькій області, Публічне акціонерне товариства «Альфа банк» про визнання електронних торгів недійсними відмовити повністю.
Рішення суду може бути оскаржене до Запорізького апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя А.В. Воробйов