печерський районний суд міста києва
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 лютого 2020 року Печерський районний суд міста Києва

у складі: головуючого судді - Писанця В.А.,

при секретарі судових засідань - Єряшевій А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у місті Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до публічного акціонерного товариства «Київенерго», Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району міста Києва» про відшкодування матеріальної шкоди, завданої залиттям квартири, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулась до суду із позовом про стягнення з публічного акціонерного товариства «Київенерго»завданої матеріальної шкоди у розмірі 208 745,39 грн., що складається з витрат на ремонт належного їй нежитлового приміщення АДРЕСА_1 . З вини відповідача, власника квартири НОМЕР_2 , яка знаходиться поверхом вище, було затоплено приміщення позивача, внаслідок чого їй завдано матеріальної шкоди.

Матеріали справи містять клопотання позивача про розгляд справи за її відсутності, вимоги позову підтримує, на їх задоволенні наполягає, а також письмові заперечення проти задоволення позову від відповідача.

Сторони будучи повідомленими про дату, час та місце розгляду справи належним чином, шляхом направлення на їх адресу судових повісток, в судове засідання не з`явились, причин неявки суду повідомили, що відповідності до ст. 223 ЦПК України не перешкоджає розгляду справи по суті, а тому суд, дослідивши письмові докази, що містять матеріали справи, встановив наступні обставини та дійшов наступних висновків.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 є власником нежитлового приміщення АДРЕСА_1 (а.с. 6-7).

07 лютого 2016 року відбулося нежитлового приміщення АДРЕСА_1 з квартири, що знаходиться поверхом вище за НОМЕР_2 власником якої є відповідач (а.с. 53).

Відповідно до Акту про залиття, аварії, що трапилося на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) ЖЕД «Печерська брама» складеного 09 лютого 2016 року, що 07 лютого 2016 року залиття нежитлового приміщення НОМЕР_3 сталося внаслідок пошкодження підвідного трубопроводу від загальнобудинкового стояка централізованого опалення до радіатора опалення у вищерозташованій квартирі НОМЕР_2 (а.с. 8).

У відповідності з положеннями договору № 7 від 23 лютого 2016 року, укладеного між ОСОБА_1 та ТОВ «ЕН ЕС АЙ ІНВЕСТ» вартість робіт з ремонту нежитлового приміщення АДРЕСА_1 становить 208 745,39 грн.

Поряд із цим, відповідно до висновку будівельно-технічної експертизи № ED-1725-6-929/18, складеного 02 лютого 2018 року судовим експертом Комашко Р.В. , розмір майнової шкоди, який завдано позивачу в результаті залиття нежитлового приміщення АДРЕСА_1 становить 21 511,90 грн. (а.с. 68-75).

При цьому, за проведення даного експертного дослідження позивачем було сплачено 3 740 грн. (а.с. 79).

Частиною 1 ст. 22 ЦК України передбачено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Згідно ч. 3 ст. 386 ЦК України передбачено, що власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди.

Згідно з ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Відповідно до ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Вдаючись в аналіз даних положень закону, для покладення на особу відповідальності за заподіяння майнової та моральної шкоди, зокрема в результаті бездіяльності заподіювача, необхідна сукупність таких обов`язкових умов: наявність шкоди, протиправність дій заподіювача шкоди, причинний зв`язок між протиправною поведінкою заподіювача і шкодою, вина в заподіянні шкоди.

Таким чином, деліктна відповідальність настає лише за вини заподіювача шкоди. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов`язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об`єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди.

Оскільки, в судовому засіданні та у запереченнях сторони відповідача, останнім не заперечувався факт залиття квартири, а лише вказувалось на невідповідності причин такого залиття, проте доказів на підтвердження своєї позиції надано не було, суд приходить до висновку про доведення обставин на які має місце посилання позивача.

Таким чином, суд приходить до висновку, що в ході судового розгляду знайшли своє підтвердження вимоги позову в частині, що підтверджують завданий залиттям збиток, що встановлює висновок експерта, а не договір про виконання ремонтних робіт в нежитловому приміщенні за наслідками завдання такого збитку.

За наведених обставин, підлягають частковому задоволенню позовні вимоги про відшкодування майнової шкоди у розмірі 21 511,90 грн.

За правилами ст. 141 ЦПК України підлягає стягненню з відповідача на користь позивача сума сплаченого судового збору у розмірі 2 088,00 грн., а також кошти за проведення експертного дослідження в сумі 3 740,00 грн.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 2, 4, 5, 10, 12, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 82, 83, 133, 141, 209-211, 223, 247, 258, 259, 263-265, 268, 354 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити частково.

Стягнути з публічного акціонерного товариства «Київенерго» (01001, м. Київ, пл. Івана Франка, 5, ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 ) матеріальну шкоду у розмірі 21 511,90 грн., судовий збір в сумі 2 088,00 грн., а також кошти за проведення експертного дослідження в сумі 3 740,00 грн.

В задоволенні решти вимог позову відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення судового рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя В. А. Писанець