КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 лютого 2020 року

справа № 753/10668/19

провадження № 22-ц/824/3585/2020

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача: Музичко С.Г.,

суддів: Болотова Є.В., Лапчевської О.Ф.,

при секретарі: Русинчук І.І.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1

відповідач - ОСОБА_2

третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Васько Альбіна Василівна

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за апеляційною скаргою представника ОСОБА_3 - ОСОБА_4 на ухвалу Дарнницького районного суду м. Києва від 13 грудня 2019 року постановлену під головуванням судді Каліушка Ф.А. у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Васько Альбіна Василівна, про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визначення частки майна, належної померлому на праві спільної сумісної власності, визнання права власності на частку у спільному сумісному майні, зміну черговості у спадкуванні,

В С Т А Н О В И В :

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 13 грудня 2019 року позов ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Васько Альбіна Василівна, про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визначення частки майна, належної померлому на праві спільної сумісної власності, визнання права власності на частку у спільному сумісному майні, зміну черговості у спадкуванні залишено без розгляду.

Не погоджуючись із ухвалою суду представник ОСОБА_3 подав апеляційну скаргу.

В поданій апеляційній скарзі представник позивача просить ухвалу суду скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

В обґрунтування своїх вимог посилається на те, що ОСОБА_3 здійснено доплату судового збору у розмірі 7 768,40 грн до 01.11.2019 як встановлено ухвалою суду, проте судом першої інстанції дану обставину враховано не було. Крім того, судом першої інстанції проігноровано клопотання представника позивача про відкладення розгляду справи для надання суду квитанції про здійснену доплату судового збору.

У відзиві на апеляційну скаргу представник ОСОБА_2 просить ухвалу суду залишити без змін, апеляційну скаргу залишити без задоволення. Посилається на те, що позивачем не надано доказів на підтвердження сплати судового збору у строк встановлений судом.

В судовому засіданні представник позивача апеляційну скаргу підтримав, просив її задовольнити.

В судовому засіданні представник відповідача проти задоволення апеляційної скарги заперечував, просив рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Інші учасники справи в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Перевіривши законність та обґрунтованість оскаржуваної ухвали в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до матеріалів справи 28.05.2019 року ОСОБА_3 звернулась до суду із позовом про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визначення частки майна, належної померлому на праві спільної сумісної власності, визнання права власності на частку у спільному сумісному майні, зміну черговості у спадкуванні,

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 11 червня 2019 року відкрито провадження у справі, визначено ОСОБА_3 суму судового збору у розмірі 10 305,20 грн та відстрочено сплату судового збору у розмірі 7 768,40 грн до 01.11.2019 року.

Представником відповідача подано клопотання про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку із тим, що позивачем не виконано вимоги ухвали.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 13 грудня 2019 року позов залишено без розгляду. Постановляючи оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції виходив із того, що позивачем не виконано вимог ухвали та не надано доказів щодо сплати судового збору у встановлений судом строк.

Проте погодитись із таким висновком суду не можна.

Відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо, зокрема, провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, та не було сплачено судовий збір і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк.

Відповідно до протоколу судового засідання від 13.12.2019 року представником позивача на запитання суду вказано, що судовий збір сплачено, проте необхідно зробити роздруківку.

До апеляційної скарги представником позивача додано копію квитанції від 22.10.2019 року, відповідно до якої ОСОБА_3 , сплачено судовий збір у розмірі 7 768,40 грн , як і визначено ухвалою суду.

Згідно статті 8 Конституціії України звернення до суду для захисту конституційних прав і свобод людини і громадянина безпосередньо на підставі Конвституйції України гарантується.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 04 листопада 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Європейський суд з прав людини, розглядаючи справи щодо порушення права на справедливий судовий розгляд, тлумачить вказану статтю як таку, що не лише містить детальний опис гарантій, надаваних сторонам у цивільних справах, а й захищає у першу чергу те, що дає можливість практично користуватися такими гарантіями, - доступ до суду.

Європейський Суд з прав людини зазначив, що стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданих національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. (справі «Беллет проти Франції» (Bellet v. France)).

У своєму рішенні в справі «Голдер проти Сполученого Королівства», 1975 р. суд відзначив: «Було б неприйнятним, на думку Суду, якби ч. 1 ст. 6 детально визначала процесуальні гарантії сторонам у судовому провадженні, не забезпечивши, насамперед, того, без чого користування такими гарантіями було б неможливим, а саме: доступу до суду. Характеристики «справедливості, публічності та оперативності судового провадження були б марними за відсутності судового провадження». Тож право на доступ до правосуддя має дуже важливе значення і без сумніву його необхідно вважати засадою.

Таким чином, суд першої інстанції не врахував вищенаведені обставини та дійшов передчасного висновку про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку із несплатою ОСОБА_3 судового збору у встановлений термін, визначений в ухвалою суду від 13 грудня 2019 року.

Враховуючи вищевикладене, ухвала суду від 13 грудня 2019 року вирішена з порушенням норм процесуального права, яке призвело до постановлення помилкової ухвали, відтак підлягає скасуванню, а справа - направленню для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Пунктом 6 частини 1 ст. 374 ЦПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись статтями 367, 368, 374, 379, 381, 382, 383 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_3 - ОСОБА_4 задовольнити.

Ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 13 грудня 2019 року скасувати.

Справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 судовий збір за подачу апеляційної скарги у розмірі 384,20 грн.

Постанова набирає законної сили з моменту прийняття, може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Повний текст постанови виготовлено 21 лютого 2020 року.

Суддя-доповідач

Судді