КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Єдиний унікальний номер справи № 756/8642/18
Головуючий у першій інстанції - Андрейчук Т.В.
Апеляційне провадження № 22-ц/824/3262/2020
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 лютого 2020 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого судді: Яворського М.А.,

суддів: Кашперської Т.Ц., Фінагеєва В.О.,

за участю секретаря - Владімірової О.К.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Оболонського районного суду міста Києва від 04 грудня 2019 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» про скасування рішення комісії по розгляду акту про порушення та відшкодування моральної шкоди, спричиненої рішенням комісії по розгляду акту про порушення, -

ВСТАНОВИВ:

У липні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з вказаним позовом та просив скасувати рішення засідання комісії по розгляду акту про порушення №050405 від 17 травня 2018 року, оформлене протоколом №769 від 13 червня 2018 року. Стягнути з відповідача моральну шкоду в сумі 3 947,78 грн. Стягнути з відповідача витрати пов`язані з розглядом даної справи.

Позов обґрунтовує тим, що 17 травня 2018 року працівниками ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» було складено акт №050405, в якому зазначено, що позивач, як споживач електроенергії, порушив пункт 6 частини 2 статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» та пункти 10, 14, 42 Правил користування електричною енергією для населення, а саме пошкодив цілісність корпусу лічильника електричної енергії. За результатом розгляду вказаного акту комісією прийнято рішення, яке оформлено протоколом №769.

Разом з тим, позивач з висновками, викладеними в рішенні комісії не погоджується, вважає їх упередженими та такими, що порушують його права, а тому вказане рішення комісії підлягає скасуванню в судовому порядку.

Ухвалою Оболонського районного суду міста Києва від 04 грудня 2019 року провадження у вказаній справі закрито.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, відповідно до якої просив скасувати ухвалу Оболонського районного суду міста Києва від 04 грудня 2019 року та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду по суті.

Апеляційну скаргу обґрунтовує тим, що не був належним чином повідомлений про судові засідання, судових повісток-повідомлень не отримував, а тому вважає що його, як сторону справи, було позбавлено права на участь у її розгляді.

Апелянт зазначає, що твердження суду про те, що рішення комісії, яке оформлене протоколом, не породжує для позивача ніяких обов`язків та наслідків, а має лише рекомендаційний характер є хибним, оскільки відповідно до пункту 53 Правил користування електричною енергією для населення (ПКЕЕН), затверджених постановою КМУ від 26 липня 1999 року № 1357 було визначено порядок виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем цих Правил та порядок притягнення порушника до відповідальності. Вказує, що відповідно до цих Правил представник енергопостачальника складає акт про порушення, згодом на підставі цього акту скликається комісія енергопостачальника, на засіданні якої та на підставі акта виноситься рішення, яке оформлюється протоколом.

Також апелянт вказує, що відповідно до ПКЕЕН, у разі відмови споживача від сплати вартості не облікованої електричної енергії, енергопостачальник звертається до суду та має право припинити постачання електричної енергії після прийняття судом рішення на його користь.

Таким чином, апелянт вважає, що рішення комісії, оформлене протоколом, носить для апелянта не рекомендований характер, оскільки у разі його невиконання відповідач, як енергопостачальник, від`єднає будинок апелянта від електромережі, що є санкцією.

Окрім того, відповідно до вказаних Правил: «Якщо між побутовим споживачем і енергопостачальником не досягнуто згоди щодо користування електричною енергією, її оплати, збереження засобів обліку тощо, спірні питання вирішуються в установленому законом порядку…», а оскільки апелянт не згоден з рішенням комісії, то й оскаржив його в судовому порядку відповідно до Правил.

На адресу суду надійшов відзив від представника ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» - Кириллова М.С., відповідно до якого вважає, що прийнята ухвала є обґрунтованою, законною та такою, що прийнята на основі всебічного дослідження доказів і відповідає нормам чинного законодавства з огляду на наступне.

Відповідач вказує, що судом при розгляді клопотання про закриття провадження було застосовано практику Великої Палати Верховного Суду щодо аналогічних правовідносин.

У відзиві також вказано, що обраний позивачем спосіб захисту прав шляхом подання позову про скасування протоколу щодо розгляду акта про порушення ПКЕЕН та визнання дій комісії щодо розгляду вказаного акта неправомірними, сам по собі не сприяє ефективному відновленню порушеного права.

Відповідач вказує, що складений акт та протокол є лише фіксацією порушення ПКЕЕН, що було виявлено під час проведення перевірки, а тому оскарження факту складення такого акта та протоколу, який не встановлює для споживача будь-яких обов`язків і є різновидом претензії, не передбачено чинним законодавством.

Враховуючи викладене, відповідач просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, а ухвалу Оболонського районного суду міста Києва від 04 грудня 2019 року - без змін.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представника відповідача -Дуднік-Дубіняк Д.І., який заперечив щодо доводів викладених в апеляційній скарзі та просив залишити її без задоволення, вивчивши матеріали справи та перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Судом першої інстанції при розгляді справи встановлено та з матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом, відповідно до якого просив скасувати рішення засідання комісії по розгляду акту про порушення №050405 від 17 травня 2018 року, оформлене протоколом №769 від 13 червня 2018 року.

Як вбачається із акту про порушення №050405 від 17 травня 2018 року ОСОБА_1 порушив п.6 ч.2 ст.77 Закону України «Про ринок електричної енергії», п.10,14,42 ПКЕЕН - пошкодження лічильника електричної енергії, пошкодження цілісності корпусу (а.с.14).

В подальшому було складено акт №516 про проведення експертизи лічильників електроенергії від 29 травня 2018 року, відповідно до якого зазначено, що лічильник №0116390 визнано непридатним до подальшої експлуатації. Вказано про наявність механічного пошкодження кріплення кожуха до корпуса, внаслідок чого отримана можливість несанкціонованого доступу до конструкції приладу. Також за результатами огляду зазначено наступне: корпус пошкоджений, пломби повірки - не пошкоджені, пломби виробника - не пошкоджені (а.с.16).

Протоколом №769 від 13 червня 2018 року засідання комісії по розгляду акту про порушення №050405 від 17 травня 2018 року було розглянуто вказаний акт й було прийнято рішення, провести нарахування згідно із п.3.3 та за формулою 3.8 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ (ПКЕЕН). Період нарахування визначено наступний: з 18 листопада 2017 року по 17 травня 2018 року. Вказано, що за недовраховану електроенергію слід доплатити 3947,78 грн протягом 30 календарних днів з дня отримання протоколу та рахунку (а.с.13).

До позовної заяви ОСОБА_1 також надав копію повідомлення про сплату за невраховану електричну енергію у розмірі 3947,78 грн (а.с.12).

Відповідно до ч.1 ст.19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до положень п.53 постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Правил користування електричною енергією для населення» від 26 липня 1999 року №1357 (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) зазначено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об`єкта або має право користуватися цим об`єктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження.

Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Побутовий споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів.

Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається побутовому споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність побутового споживача до порушення цих Правил. У разі причетності побутового споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 4 травня 2006 р. № 562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення побутовими споживачами правил користування електричною енергією.У разі відмови побутового споживача від сплати вартості необлікованої електричної енергії енергопостачальник звертається з позовом до суду та має право припинити постачання електричної енергії після прийняття судом рішення на користь енергопостачальника (крім випадку виявлення факту самовільного підключення). Якщо між побутовим споживачем і енергопостачальником не досягнуто згоди щодо користування електричною енергією, її оплати, збереження засобів обліку тощо, спірні питання вирішуються в установленому законодавством порядку.

Так, суд першої інстанції, закриваючи провадження у даній цивільній справі мотивував своє рішення тим, що вимоги позивача не підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства і взагалі не підлягають судовому розгляду, оскільки обраний позивачем спосіб захисту прав шляхом пред`явлення позову про скасування рішення комісії ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» з розгляду актів про порушення Закону України «Про ринок електроенергії» та Правил користування електричною енергією для населення, яке оформлено протоколом від 13 червня 2018 року №769 не має наслідком ефективне відновлення порушеного права, що підтверджувалось посиланням суду першої інстанції на висновки, які містяться у постановах Верховного Суду від 06 лютого 2019 року у справі №522/12901/17, від 24 квітня 2019 року у справі №537/3664/17, від 26 червня 2019 року у справі №161/14431/15.

Апеляційний суд не погоджується із вказаними висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Так, відповідно до п.6.42 постанови Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України «Про затвердження Правил користування електричною енергією» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) на підставі акта порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Рішення комісії оформляється протоколом і набирає чинності з дня вручення протоколу споживачу. Разом з протоколом споживачу надаються розрахунок величини вартості та розрахункові документи для оплати недоврахованої електричної енергії та/або збитків.

Споживач має право оскаржити рішення комісії в суді. У разі звернення до суду впродовж 10 робочих днів з дня вручення протоколу споживачу останній має право не оплачувати виставлені рахунки до вирішення спірних питань у судовому порядку.Постачальник електричної енергії (електропередавальна організація) під час вручення протоколу споживачу зобов`язаний ознайомити споживача з його правом щодо можливості оскарження рішення комісії.

У разі задоволення судом скарги споживача постачальник електричної енергії (електропередавальна організація) скасовує відповідний акт про порушення. Оплачені споживачем за рішенням комісії кошти постачальник електричної енергії (електропередавальна організація) має право зарахувати як погашення існуючої заборгованості цього споживача з найдавнішим терміном її виникнення (який не перевищує трьох років), у разі відсутності заборгованості - зараховує ці кошти в рахунок майбутніх розрахункових періодів або, за заявою споживача, повертає оплачені ним кошти.

Окрім того, Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 14 січня 2020 року у справі №910/17955/17, провадження №12-137гс19 дійшла до правового висновку, що вимога про скасування рішення комісії електропередавальної організації про визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості є способом захисту прав та інтересів, установленим законом, оскільки таке рішення комісії, оформлене протоколом з розгляду акта про порушення ПКЕЕ, безпосередньо впливає на права та обов`язки відповідного суб`єкта господарювання в контексті його відносин з електропередавальною організацією, встановлює обсяг і вартість недоврахованої електроенергії та створює загрозу припинення електропостачання відповідного споживача.

Відповідно до ч.4 ст.263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Таким чином, оскільки в даній цивільній справі позивачем оскаржується не акту про фіксацію вчинено порушення чи протоколу, а саме рішення ухваленого комісією за результатами розгляду акту про порушення №050405 від 17 травня 2018 року, оформлене протоколом №769 від 13 червня 2018 року, то апеляційний суд вважає, що суд першої інстанції, пославшись на правові висновки викладені в постанові Великої Палати Верховного Суду від 06 лютого 2019 року у справі №522/12901/17, яке стосувалося іншого предмета спору - оскарження стороною акту про фіксацію порушення та протоколу розгляду вказаного акту, дійшов до передчасного висновку про наявність підстав для закриття провадження у даній справі.

Відповідно до п.6 ч.1 ст. 374 ЦПК України, за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

За таких обставин апеляційний суд доходить висновку, що оскаржувана по даній справі ухвала суду першої інстанції не відповідає обставинам справи, ухвалена з неправильним застосуванням норм матеріального та процесуального права, тому підлягає скасуванню з наступним направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 367, 374, 381, 382 ЦПК України, апеляційний суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Оболонського районного суду міста Києва від 04 грудня 2019 року скасувати, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів із дня складення повного судового рішення шляхом подачі скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст постанови викладено 19 лютого 2020 року.

Головуючий суддя : М.А.Яворський

Судді: Т.Ц.Кашперська В.О.Фінагеєв