ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
____________________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 лютого 2020 року Фастівський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Соловей Г.В.,

з участю секретаря Момот Л.С.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м. Фастові Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Борівської селищної ради Фастівського району Київської області, треті особи - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

20.01.2020 року позивач ОСОБА_1 звернулася до суду через свого представника ОСОБА_4 з позовом до відповідача Борівської селищної ради Фастівського району про визнання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати ОСОБА_5 . Після її смерті відкрилась спадщина на належне їй майно. Спадкодавець залишила заповіт, яким заповідала все своє майно ОСОБА_1 позивачу по справі. Позивач своєчасно не звернулася до нотаріальної контори для прийняття спадщини з поважних причин, а саме хвороби батька за яким вона доглядала. При зверненні до нотаріуса з наміром прийняти спадщину отримала відмову в зв"язку з пропуском строку передбаченого чинним законодавством. Після цього змушена звернутися з даним позовом до суду.

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 13.11.2019 року відкрито загальне позовне провадження у справі та призначено підготовче судове засідання.

В підготовче судове засіданні позивач та її представник не з`явилися, через канцелярію суду представник подав письмову заяву в якій позовні вимоги свого довірителя підтримав, справу просив розглянути в його відсутність та відсутність позивача. Проти постановлення рішення в підготовчому судовому засіданні не заперечував.

В підготовче судове засідання представник відповідача не з`явився, через канцелярію суду подав письмову заяву в якій просив розгляд справи провести в його відсутність.

В підготовче судове засідання треті особи ОСОБА_2 , ОСОБА_3 не з`явилися, 11.02.2020 року через канцелярію суду подали письмові заяви в яких проти задоволення позову не заперечували, справу просили розглянути в їх відсутність.

Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження, суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши наявні в матеріалах справи докази у їх сукупності, суд вважає встановленими наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Відповідно до ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюванних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Перевіряючи доводи позивача, судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_5 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 виданого Виконавчим комітетом Борівської селищної ради Фастівського району Київської області, зроблено відповідний актовий запис № 28.

Після її смерті відкрилася спадщина на належне їй майно, а саме на 1/3 частку квартири, що розташована в АДРЕСА_1 , земельну ділянку площею 0,2019 гектарів, що розташована на території села Мотовилівка Фастівського району Київської області.

Спадкодавець залишила заповіт, посвідчений Левченко Г.І., державним нотаріусом Фастівської державної нотаріальної контори від 12.08.2003 року, зареєстровано в реєстрі за №3010, яким заповідала все своє майно ОСОБА_1 .

Згідно зі статтею 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Статтею 1223 ЦК України встановлено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220,1222,1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

Аналогічна норма міститься в п.24 постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року за № 7 «Про судову практику у справах про спадкування».

Правова позиція, висловлена Верховним судом України при розгляді справи № 6-1486цс15 передбачає, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно з пунктами 2.2 та 3.2 Глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом міністерства юстиції України від 22.02.2012 року №296/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за № 282/20595, при заведенні спадкової справи нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту.

Відповідно до статті 63 Закону України «Про нотаріат» нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме.

Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.

Аналогічна правова позиція міститься в Постанові Верховного Суду від 17 жовтня 2018 року в справі № 681/203/17-ц провадження № 61-26164св18.

При зверненні позивача до нотаріальної контори для прийняття спадкового майна Бігіч С . Ю . , державним нотаріусом Фастівської районної нотаріальної контори Київської області було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв"язку з пропуском строку подання заяви про прийняття спадщини.

З умов Постанови про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 03.12.2019 року державного нотаріуса Фастівської районної державної нотаріальної контори, державним нотаріусом не були вчиненні дії для повідомлення позивача про відкриття спадщини, та не зазначено чи здійснював її виклик як спадкоємця за заповітом, у тому числі шляхом публічного оголошення або повідомлення про це у пресі, що свідчило б про належне сприяння для здійснення особистого розпорядження спадкодавця.

Згідно з вимогами ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

За таких обставин, на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які позивач посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.

Керуючись ст.4,12,13,76-82,133,141,200,258,259,263,265,268 ЦПК України, на підставі ст.15,16,1220-1222,1233,1235,1258,1268,1269,1270,1272 ЦК України, суд

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ідент.номер - НОМЕР_2 , прож.: АДРЕСА_2 до Борівської селищної ради Фастівського району Київської області, , місцезнах.: Київська область, Фастівський район, смт. Борова, вул. Миру, 16, треті особи - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , прож.: АДРЕСА_1 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , прож.: АДРЕСА_1 про визнання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Встановити додатковий строк - один місяць ОСОБА_1 на подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , починаючи з часу набрання рішення законної сили.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подачі через суд першої інстанції апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Головуючий суддя Г.В.Соловей