28.12.2020 Єдиний унікальний № 371/1556/18
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 грудня 2020 року м. Миронівка

ЄУН 371/1556/18

Провадження № 2/371/170/20

Миронівський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Капшук Л.О.

за участю секретаря судових засідань Сахненко О.М.,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін справу за позовомУправління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, Грушівська сільська рада Миронівського району Київської області, про відшкодування шкоди,

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Миронівського районного суду перебуває цивільна справа, в якій начальник Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області звернувся до суду з позовом про відшкодування шкоди, завданої порушенням природоохоронного законодавства.

Позов обґрунтував тими обставинами, що відповідач, не маючи належного дозволу, порушуючи законодавство в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, 27 жовтня 2017 року близько 18 години на Канівському водосховищі, в районі села Ходорів Миронівського району Київської області, проводив вилов риби спінінгом з гумового моторного човна, при цьому перевищив добову норму вилову на одну особу на 30 кг, виловивши понад норму 102 судака та сана. Вказаними діями відповідач грубо порушив Правила любительського та спортивного рибальства та завдав збитків рибному господарству України на суму 52 445 грн.

За вчинення вказаного правопорушення відповідача притягнуто до адміністративної відповідальності за ст. 85 ч. 4 КУпАП.

Розрахований розмір шкоди, завданої порушенням природоохоронного законодавства, в добровільному порядку відповідачем не відшкодовано, тому просив стягнути з нього в примусовому порядку 52445 гривень спричиненої шкоди та понесені судові витрати.

Ухвалою Миронівського районного суду Київської області від 28 січня 2019 року відкрито провадження у справі. Постановлено розгляд справи здійснити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Відповідач подав до суду відзив на позов, у якому вказав, що сторонами у цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області є територіальним органом рибоохорони та структурним підрозділом апарату Держрибагентства і не має статусу юридичної особи.

В Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань взагалі відсутня юридична особа з кодом чи назвою «Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області».

Оскільки Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області не має статусу юридичної особи, у нього відсутня цивільна процесуальна дієздатність, а отже, вказаний орган не здатний здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати обовязки в суді від імені та в інтересах держави.

На підставі положень пункту першого частини першої статті 257 ЦПК України, просив постановити рішення про залишення позову без розгляду.

5

Суд, дослідивши письмові матеріали справи, дійшов висновку, що клопотання відповідача належить задовольнити.

Поняття субєкта цивільного процесуального відношення нерозривно повязано з такою його юридичною властивістю як процесуальна правоздатність. Цивільна процесуальна правоздатність виступає як передумова виникнення цивільного процесуального відношення в тому розумінні, що якщо той або інший індивід не здатний мати права та обовязки, що повязують їх між собою, то не можуть виникнути і цивільні процесуальні відносини.

Цивільна процесуальна правоздатність - це встановлена законом здатність мати цивільні процесуальні права та обовязки сторони, третьої особи, заявника, зацікавленої особи. Цивільну процесуальну правоздатність мають усі фізичниі і юридичні особи.

Судовий захист припускає, що особа, яка звертається за ним, здатна мати оспорюване право. Тому цивільна процесуальна правоздатність виникає одночасно із правоздатністю в матеріальному праві.

Згідно зі статтею 46 ЦПК КУкраїни здатність мати цивільні процесуальні права та обов`язки сторони, третьої особи, заявника, заінтересованої особи (цивільна процесуальна правоздатність) мають усі фізичні і юридичні особи.

На підставі частини 1 статті 47 ЦПК України здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.

Юридичні особи мають процесуальну правоздатність із моменту виникнення. Припинення юридичної особи веде до припинення її процесуальної правоздатності.

Статтею 48 ЦПК України встановлено, що сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Неналежними сторонами в цивільному процесі будуть ті особи, які не є субєктами права вимоги чи несення обовязку. Неналежний позивач - це особа, якій не належить право вимоги по предявленому в суді позову, а неналежним відповідачем та особа, що не повинна відповідати по предявленому до неї в суді позову.

Судом вставнолено, що вказана справа порушена неналежним позивачем.

Відповідно до статті 6 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних ресурсів» державне управління та регулювання у галузі рибного господарства здійснюють Кабінет Міністрів України, центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері рибного господарства та рибної промисловості, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері рибного господарства, та інші центральні органи виконавчої влади відповідно до їх повноважень, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, місцеві держави і адм і н іс грації.

Згідно зі статтею 9 наведеного Закону до повноважень центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері рибного господарства, належать, зокрема здійснення контролю за дотриманням правил рибальства; здійснення контролю за дотриманням лімітів і нормативів використання водних біоресурсів; здійснення контролю за дотриманням правил використання обєктів тваринного світу в частині водних біоресурсів: складання протоколів та розгляд справ про адміністративні правопорушення у випадках, передбачених законом.

Посадові особи органів рибоохорони наділені повноваженнями, серед іншого, здійснювати державний контроль (нагляд) за дотриманням правил використання, порядку придбання та збуту обєктів тваринного світу в частині водних біоресурсів; визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами і методиками; подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної субєктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів (стаття 10 Закону).

Центральним органом виконавчої влади, який реалізує державну політику у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання та відтворення водних біоресурсів. регулювання рибальства, безпеки мореплавства суден флоту рибного господарства є Державне агентство рибного господарства України, що здійснює свої повноваження безпосередньо, а також через утворені в установленому, порядку територіальні органи (органи рибоохорони) та спеціально уповноважений орган державного нагляду за безпекою мореплавства флоту рибного господарства.

Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області є територіальним органом рибоохорони, який відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 30 вересня 2015 року № 894 є структурним підрозділом Державного агентства рибного господарства України і не має статусу юридичної особи.

Станом на 29 липня 2019 року Єдиний державний реєстр юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань містив відомості про те, що Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області є відокремленим підрозділом Державного агентства рибного господарства України.

Такі обставини підтверджені даними Витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань № , сформованого станом на 29 липня 2019 року.

Згідно даних Витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань № , сформованого станом на 6 березня 2020 року, юридична особа з кодом відсутня.

Оскільки Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області не має статусу юридичної особи, у нього відсутня цивільна процесуальна дієздатність, вказаний орган не зданий здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати обов`язки в суді.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позов подано особою, яка не має цивільної процесуальної дієздатності.

З огляду на відсутність підстав для звернення Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області як відокремленого підрозділу Державного агентства рибного господарства України, до суду, поданий ним позов підлягає залишенню без розгляду на підставі наведеної норми.

Згідно з частиною 3 статті 257 ЦПК України, в ухвалі про залишення позову без розгляду можуть бути вирішенні питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з державного бюджету.

Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 7 Закону України «Про судовий збір», сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Таким чином для вирішення питання про повернення сплаченого судового збору, Управлінню Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області необхідно звернутись до суду з відповідним клопотанням.

На підставі викладеного, керуючись п. 1 ч. 1 ст. 257, ст.ст. 260, 263, 352, 353 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Позов Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, Грушівська сільська рада Миронівського району Київської області, про відшкодування шкоди залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення.

Відповідно до п.п. 15.5 п. 1 Розділу ХШ «Перехідні положення» ЦПК України в новій редакції до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області, адреса місцезнаходження : місто Київ, вулиця Тургенєвська, 82-а.

Відповідач: ОСОБА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання : АДРЕСА_1 .

Третя особа: Грушівська сільська рада Миронівського району Київської області, , адреса місцезнаходження : Київська область, Миронівський район, село Грушів, вулиця Незалежності, 43.

Дата складання повного тексту судового рішення 28 грудня 2020 року.

Суддя підпис Л.О. Капшук

Згідно з оригіналом

Суддя Л.О. Капшук