Справа №201/5585/20
Провадження № 2/201/2409/2020
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

10 листопада 2020р. Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська

в складі : головуючого - судді - Ткаченко Н.В.

за участю секретаря - Іващенко Ю.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська у м. Дніпрі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В :

12.06.2020р. до Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу (а.с.№2-3).

Ухвалою судді Ткаченко Н.В. від 22.07.2020р. було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження, розгляд справи у відповідності до ч.5 ст. 279 ЦПК України призначено в спрощеному позовному провадженні з повідомленням (викликом) сторін (а.с.№ 11).

Позивач в обґрунтування позовних вимог посилався на те, що вони з відповідачкою зареєстрували шлюб 17.11.2017р. у Чечелівському районному у місті Дніпрі відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області під актовим записом № 1663. Від даного шлюбу сторони мають малолітнього сина - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Спільне сімейне життя з відповідачкою не склалося у зв`язку з різними поглядами на сімейне життя, відсутністю поваги та взаєморозуміння, втрата почуття любові. Сімейні стосунки остаточно припинені між сторонами з квітня 2020р. Сторони проживають окремо не підтримують жодних шлюбних стосунків. Збереження сім`ї не можливе та суперечить інтересам сторін.

Позивач у судове засідання 10.11.2020р. не з`явився, проте суду надав заяву, в якій позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити, шлюб розірвати та винести по справі заочне рішення, розглянувши справу за його відсутності та без фіксування процесу технічними засобами. По тексту заяви зазначив, що шлюбні відносини були остаточно припинені з квітня 2020р. з причин відсутності взаєморозуміння, різних поглядів на ведення господарства та виховання дитини, а також постійних сварок, втратою довіри, на стягнені судового збору з відповідачки не наполягав та не заперечував проти винесення заочного рішення (а.с.№23).

Відповідачка в судові засідання, які були призначені на 30.09.2020р. та 10.11.2020р. не з`явилася, про дату та час розгляду справи була повідомлена належним чином, шляхом направлення судових повісток за останніми відомими місцями перебування.

Проте до суду повернулися конверти з судовими повістками, які були надіслані відповідачці, з відмітками «адресат відсутній» та «повертається за закінченням терміну зберігання» (а.с.№ 14, 15,19, 20).

Крім того, про дату судового засідання 10.11.2020р. відповідачка повідомлялася шляхом опублікування оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України про виклик відповідачки у судове засідання (а.с. № 22).

Отже, відповідачка відповідно до ч.8,ч.11 ст. 128 ЦПК України вважається такою, що повідомлена належним чином про дати розгляду справи і про причини неявки суд не сповістила, так само, як і не надала відзив на позовну заяву.

Таким чином, суд вважає за можливе на підставі ч. 4 ст. 223, ч. 2 ст. 247, ч. 1 ст. 280 ЦПК України ухвалити у справі заочне рішення в судовому засіданні за відсутності сторін та без фіксування процесу технічними засобами.

Суд, вивчивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст.110 Сімейного Кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним з подружжя.

Відповідно до ст.112 Сімейного Кодексу України, при розгляді справи про розірвання шлюбу, суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Відповідно до ст.113 Сімейного Кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Судом встановлено, що 17.11.2017р. сторони зареєстрували шлюб у Чечелівському районному у місті Дніпрі відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області під актовим записом № 1663 (а.с. №4).

Сторони від даного шлюбу мають малолітнього сина - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. № 5).

По тексту позовної заяви та у своїй заяві до суду від 10.11.2020р. позивач зазначив, що вони з відповідачкою остаточно припинили шлюбно-сімейні відносини у квітні 2020р. через відсутність взаєморозуміння, різних поглядів на ведення господарства та виховання дитини, а також постійних сварок, втратою довіри. Сторони проживають окремо та припинили усі сімейні відносини.

З огляду на вищевикладене і приймаючи до уваги те, що шлюбні відносини між сторонами по справі припинені, зі слів позивача, з квітня 2020р., і з цього часу більше не відновлювалися, позивач від позову не відмовився, а відповідачка не надала заперечень проти розірвання шлюбу, то суд дійшов висновку про те, що родина сторін розпалася остаточно, її відновлення бути не може, і шлюб підлягає розірванню.

При винесенні рішення суду зазначається період остаточного припинення сімейних стосунків між сторонами (з квітня 2020р.) відповідно до даних позивача, які зазначалися ним, як по тексту позову, так і по тексту заяви до суду від 10.11.2020р., оскільки відповідачка письмових пояснень або відзиву на позов суду не направила.

Одночасно з винесенням рішення суду про розірвання шлюбу, суд не вирішує питання про зміну прізвища відповідачки у відповідності до положень ст.113 Сімейного Кодексу України особа, оскільки у цій справі відсутня думка відповідачки щодо зміни її прізвище на дошлюбне прізвище.

Обговорюючи питання розподілу судових витрат на підставі ст. 141 ЦПК України, суд вважає за можливе не стягувати з відповідачки на користь позивача понесені ним при подачі позову судові витрати по сплаті судового збору, в розмірі 840грн. 80коп., оскільки позивач у своїй заяві до суду від 10.11.2020р. просив не стягувати з відповідачки понесені ним судові витрати (а.с. №23).

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 110, 112, 113, ч. 2 ст. 115 Сімейного Кодексу України, ст.ст. 4, 10, 12, 13, 19, 76-81, 89, 128-131, 141, ч. 4 ст. 223, ч.2 ст. 247, ст.ст. 259, 263-265, ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 17.11.2017р. у Чечелівському районному у місті Дніпрі відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області під актовим записом № 1663, між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , які мають малолітнього сина - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - розірвати.

Після розірвання шлюбу прізвище відповідачки ОСОБА_2 залишити « ОСОБА_2 ».

У відповідності до вимог ч. 2 ст.115 СК України копію рішення суду про розірвання шлюбу надіслати на адресу Соборного районного у м. Дніпрі відділу ДРАЦС Південно-східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, передбаченому ст. 289 ЦПК України, а саме заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яка може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду

Заочне рішення суду може бути оскаржено позивачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

Суддя Ткаченко Н.В.