УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 листопада 2020 року Вишгородський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Рудюка О.Д.,

за участю секретаря Полуян В.В.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м. Вишгороді в загальному позовному провадженні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Оболонського районного відділу державної виконавчої служби м. Київ Головного територіального управління юстиції у м. Києві, третя особа: ОСОБА_2 про зняття арешту з предмету іпотеки,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 29 листопада 2017 року звернувся до Оболонського районного суду м. Києва з позовною заявою про зняття арешту з предмету іпотеки.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 30 листопада 2017 року відкрито провадження у справі та призначено судове засідання.

23 липня 2018 року протокольною ухвалою Оболонського районного суду м. Києва залучено до участі у справі ОСОБА_2 в якості третьої особи.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 03 березня 2020 року направлено цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Оболонського районного відділу державної виконавчої служби м. Київ Головного територіального управління юстиції у м. Києві, третя особа: ОСОБА_2 про зняття арешту з предмету іпотеки до Вишгородського районного суду Київської області.

19 травня 2020 року ухвалою Вишгородського районного суду Київської області прийнято до провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Оболонського районного відділу державної виконавчої служби м. Київ Головного територіального управління юстиції у м. Києві, третя особа: ОСОБА_2 про зняття арешту з предмету іпотеки та призначено підготовче судове засідання.

В судові засідання, призначені Вишгородським районним судом Київської області на 31 серпня 2020 року та 17 листопада 2020 року позивач повторно не з`явився, про поважність причин не явки суд не повідомляв, із заявою про розгляд справи у відсутність позивача, до суду не звертався, що було підставою перенесення розгляду справи.

Про день, час та місце судових засідань за вказаною позовній заяві адресою для листування, а також за допомогою SMS повідомлення, позивач був повідомлений належним чином.

Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступного.

Пунктом 3 частини 1 статті 257 ЦПК України передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо, зокрема, належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Згідно ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини встановлено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

Системний аналіз вказаної норми процесуального закону свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності явки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто не вказує на врахування судом поважності причин при повторній неявці позивача до суду. Це пов`язано із дією принципу цивільного судочинства - диспозитивністю, відповідно до якого кожний учасник процесу самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами.

Отже, законодавець передбачив баланс захисту прав як позивача, який повторно не з`явився в судове засідання (незалежно від причин неявки). Так, для відповідача - це є залишення заяви без розгляду, а для позивача - це право на повторне звернення до суду з тим самим позовом.

Як вбачається з матеріалів справи, в судові засідання, призначені Оболонським районним судом м. Києва на 23 липня 2018 року, 20 травня 2019 року, 28 серпня 2019 року 27 січня 2020 року та 03 березня 2020 року, а також у судові засідання призначені Вишгородським районним судом Київської області на 31 серпня 2020 року та 17 листопада 2020 року позивач не з`являвся.

У зв`язку із наведеним вище, враховуючи, що позивач повторно не з`явився у судові засідання, повідомлений судом належним чином про час та місце розгляду справи у встановленому процесуальним законом порядку, та не цікавиться провадженням у його справі, із заявою про розгляд справи у відсутність позивача, останній до суду не звертався, суд приходить до висновку про те, що поданий позов підлягає залишенню без розгляду.

На підставі викладеного та керуючись статтями 257, 353, 354 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Оболонського районного відділу державної виконавчої служби м. Київ Головного територіального управління юстиції у м. Києві, третя особа: ОСОБА_2 про зняття арешту з предмету іпотеки залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту їх підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу подається до Київського апеляційного суду через Вишгородський районний суд Київської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її оголошення.

Суддя О.Д.Рудюк