Справа № 128/1849/19
УХВАЛА

17 листопада 2020 року м. Вінниця

Вінницький районний суд Вінницької області у складі:

судді Карпінської Ю.Ф.,

за участі секретаря Москвичової О.Р.

та учасників справи:

позивача за первісним позовом та відповідача за зустрічним позовом ОСОБА_1 ,

представника відповідача за первісним позовом та позивача за зустрічним позовом адвоката Коваленка В.В.,

розглядаючи у відкритому підготовчому засіданні в залі суду в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна при розірванні шлюбу та за зустрічною позовною заявою ОСОБА_2 , підписаної представником згідно з ордером Коваленком Віталієм Віталійовичем, до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя,

УСТАНОВИВ:

В провадженні Вінницького районного суду Вінницької області перебуває вищевказана цивільна справа, яка передана судді Карпінській Ю.Ф. після задоволення заяви представника відповідача ОСОБА_2 згідно з ордером Коваленка Віталія Віталійовича про відвід судді Вінницького районного суду Вінницької області Ганкіної І.А.

В первісній позовній заяві ОСОБА_1 заявляв позовні вимоги про поділ спільного майна подружжя житлового будинку.

В подальшому позивачем за первісним позовом ОСОБА_1 неодноразово змінювалися позовні вимоги, уточнювалися, подавалися заяви про збільшення позовних вимог.

Представником відповідача за первісним позовом ОСОБА_2 адвокатом Коваленком В.В. було подано зустрічний позов, в якому було заявлено вимогу про поділ спільного майна подружжя житлового будинку.

Ухвалою Вінницького районного суду Вінницької області від 08.07.2020 зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 , підписану представником згідно з ордером Коваленком Віталієм Віталійовичем, до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя прийнято до розгляду та об`єднано в одне провадження з первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна при розірванні шлюбу; клопотання представника ОСОБА_2 згідно з ордером Коваленка В.В. задоволено частково та відстрочено позивачу за зустрічним позовом ОСОБА_2 сплату судового збору за подання зустрічної позовної заяви про поділ майна подружжя до винесення рішення по даній справі, в іншій частині клопотання відмовлено; надано відповідачу за зустрічним позовом ОСОБА_1 копію зустрічної позовної заяви та доданих до неї документів; відповідачу за зустрічним позовом ОСОБА_1 запропоновано подати письмові заперечення проти зустрічного позову та посилання на докази, якими вони обґрунтовуються; підготовче засідання відкладено.

Також позивачем за первісним позовом ОСОБА_1 через канцелярію суду 21.09.2020 було подано позовну заяву до ОСОБА_2 про поділ майна при розірванні шлюбу (в редакції від 21.09.2020), в якій уже заявлено позовні вимоги про визнання права особистої власності та виділення його в натурі, про поділ спільного майна подружжя та визнання на нього права власності, про поділ земельної ділянки, про встановлення постійного земельного сервітуту.

07.10.2020 через канцелярію суду надійшла заява про збільшення позовних вимог за зустрічним позовом до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя, подана представником ОСОБА_2 адвокатом Коваленком В.В., відповідно до якої, крім позовних вимог про поділ спільного майна подружжя житлового будинку, заявлено ще одну вимогу про припинення права ОСОБА_1 на 3/20 частки спільної власності на житловий будинок.

30.10.2020 позивач за первісним позовом ОСОБА_1 подав через канцелярію суду письмову заяву про збільшення позовних вимог, зміну предмету та підстави позову, в якій просить суд: 1) визнати за ним право особистої приватної власності та виділити в натурі 15/100 (або 3/20) житлового будинку, з господарськими будівлями та спорудами; 2) поділити спільне майно подружжя в натурі, визнавши право власності за ним на 50/100 (або 1/2) житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами;3) поділити земельну ділянку в натурі, визнавши право власності за ним на частини земельної ділянки, на яких розташовані його частини житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами та частини земельної ділянки для їх обслуговування; 4) встановити (визнати за ним право на) постійний земельний сервітут для проходу (проїзду) до належних йому частини житлового будинку, господарських будівель та споруд на земельну ділянку, що перебуває у власності відповідача ОСОБА_2 ; 5) судові витрати покласти на відповідача.Заяву про збільшення позовних вимог, зміну предмету та підстави позову позивач за первісним позовом ОСОБА_1 обгрунтовує тим, що в редакції його позовної заяви від 21.09.2020 ним фактично було збільшено позовні вимоги, частково змінено предмет та підставу позову, а саме: в усіх попередніх його позовних заявах та інших заявах, передбачених ч.ч. 2, 3 ст. 49 ЦПК України, предметом позову було: поділ спільного майна подружжя в натурі основна позовна вимога, визнання права власності та поділ земельної ділянки в натурі - похідна вимога. Пізніше з`явилася ще одна позовна вимога про встановлення постійного земельного сервітуту для проходу (проїзду) до належних йому частини будинку та господарських будівель та споруд. Отже, ним (помилково) заявлялась позовна вимога про поділ спільного майна подружжя в процентному співвідношенні 65/100 спільного майна йому і 35/100 спільного майна колишній дружині ОСОБА_2 . Проаналізувавши чинне законодавство України, що регулює дане питання, він дійшов до висновку, що правильно було б заявляти позовні вимоги так, як вони були вже заявлені у редакції його позовної заяви від 21.09.2020. При цьому, він виходить (і виходив) з такого. Для будівництва спірного майна було вкладено його особисті кошти, як ті, що в нього були до шлюбу (від продажу автомобіля), так і ті, що він отримав під час шлюбу від продажу своєї земельної ділянки, яку було приватизовано ним до шлюбу. Саме тому відповідно до Сімейного та Цивільного кодексів ним було заявлену нову позовну вимогу про визнання права особистої приватної власності та виділення в натурі 15/100 (або 3/20) житлового будинку, загальною площею 135,3 кв.м, житловою площею 91 кв.м, з господарськими будівлями та спорудами: погріб, три сараї дерев`яних, криниця, вигрібна яма, паркан, в`їзні ворота і хвіртка, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Тобто, наявна нова підстава набуття частини майна: особисті кошти одного з подружжя. На його думку, з`являється нова підстава позову: не просто поділ спільного майна подружжя, але спочатку виділ його частки майна (шляхом визнання за ним права особистої приватної власності на таку частку), а потім вже поділ решти майна як спільного майна подружжя у співвідношенні 1/2 і 1/2. З тих же підстав відбувається зміна предмету позову, адже раніше предметом позову (основної вимоги) було поділ спільного майна подружжя. Тепер же додався новий предмет позову: виділ його частки спірного майна (шляхом визнання за ним права особистої приватної власності на таку частку) з тих же причин відбувається збільшення позовних вимог. Позовні вимоги збільшуються як кількісно: їх стає більше, так і змінюється (збільшується) його частка майна (отже збільшується розмір позовних вимог), яка буде належати йому при умові задоволення його позовних вимог в повному обсязі.

В підготовчому засіданні 17.11.2020 позивач за первісним позовом та відповідач за зустрічним позовом ОСОБА_1 просив прийняти до розгляду його позовну заяву в редакції від 21.09.2020 та його заяву про збільшення позовних вимог, зміну предмета та підстав позову. З приводу прийняття заяви про збільшення позовних вимог, поданої представником відповідача за первісним позовом та позивача за зустрічним позовом адвокатом Коваленком В.В., не заперечує, оскільки це право сторони.

Представник відповідача за первісним позовом та позивача за зустрічним позовом ОСОБА_2 адвокат Коваленко В.В. в підготовчому засіданні 17.11.2020 заперечував проти прийняття до розгляду позовної заяви ОСОБА_1 в редакції від 21.09.2020 та його заяви про збільшення позовних вимог, зміну предмета та підстав позову, оскільки ОСОБА_1 неодноразово змінювалися позовні вимоги та вони жодного разу не оплачувалися судовим збором.

Заслухавши клопотання та пояснення учасників справи, оглянувши матеріали цивільної справи № 128/1849/19, суд дійшов таких висновків.

Відповідно до положень статті 175 ЦПК України позовна заява має містити, в тому числі, зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

Згідно з ч. 1 ст. 189 ЦПК України одним із завдань підготовчого провадження є остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу.

Пунктом 2 частини другої статті 49 ЦПК України визначено, що позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України, до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Складовими частинами позову є предмет, підстава, зміст.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняте судове рішення. Цей матеріальний зміст позовних вимог позивача проявляється в матеріально-правовій заінтересованості отримати певне матеріальне благо. Зміна підстав позову відбувається тоді, коли позивач в рамках конкретної позовної вимоги, в обґрунтування раніше заявлених позовних вимог (предмету позову) посилається на інші обставини, якими він ці (перші) позовні вимоги, обґрунтовував.

Таким чином, зміна предмета позову означає зміну вимог, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета і підстав позову, як визначено вищенаведеною нормою частиною третьою статті 49 ЦПК України, не допускається. Доповнення позовних вимог новими вимогами та новими обставинами по своїй суті є новим позовом.

Вказаний висновок висловив Верховний Суд у своїй постанові від 30.10.2019 в справі № 370/2201/15-ц.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві.

Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір попередньо поданих вимог майнового характеру, відповідно заявленої ціни позову.

Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Така позиція суду повністю узгоджується з правовою позицією ВС/КГС, викладеною у справі № 922/404/19 від 09.07.2020, згідно з якою збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог є зміна кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку заявлено в позові, а не доповнення новими вимогами.

Позовна заява ОСОБА_1 (в редакції від 21.09.2020) та заява про збільшення позовних вимог, зміну предмету та підстави позову, подана через канцелярію суду 30.10.2020, є фактично поданням окремого позову із іншим предметом та підставами позову, що виключає можливість розгляду поданої позивачем заяви під час розгляду даної цивільної справи, по якій уже відкрито провадження, тому вони не можуть бути прийняті судом.

У заяві позивача за зустрічним позовом ОСОБА_2 , поданої її представником ОСОБА_3 через канцелярію суду 07.10.2020, про збільшення позовних вимог попередньо заявлені позовні вимоги доповнено додатковими позовними вимогами.

З огляду на викладене, правові підстави для прийняття такої заяви з додатковими вимогами відсутні, у зв`язку з чим суд відмовляє у прийнятті заяви про збільшення позовних вимог, що не являється збільшенням розміру позовних вимог та суперечить положенням п. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України, так як в доповнення до поданого зустрічного позову додатково порушуються інші питання.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що у прийнятті позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна при розірванні шлюбу (редакція від 21.09.2020), у прийнятті заяви про збільшення позовних вимог за зустрічним позовом до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя, поданої представником ОСОБА_2 адвокатом Коваленком В.В. через канцелярію Вінницького районного суду Вінницької області 07.10.2020, та у прийнятті заяви ОСОБА_1 про збільшення позовних вимог, зміну предмету та підстави позову, поданої через канцелярію Вінницького районного суду Вінницької області 30.10.2020, слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 43, 49, 200, 210, 260 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

У прийнятті позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна при розірванні шлюбу (редакція від 21.09.2020) відмовити.

У прийнятті заяви про збільшення позовних вимог за зустрічним позовом до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя, поданої представником ОСОБА_2 адвокатом Коваленком В.В. через канцелярію Вінницького районного суду Вінницької області 07.10.2020, відмовити.

У прийнятті заяви ОСОБА_1 про збільшення позовних вимог, зміну предмету та підстави позову, подану через канцелярію Вінницького районного суду Вінницької області 30.10.2020, відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлено 20.11.2020.

СУДДЯ Ю.Ф. Карпінська