Провадження № 2/947/3538/20
Київський районний суд м. Одеси в складі:
головуючого - судді Маломуж А.І.,
за участі секретаря судового засідання - Абухіної Н.Р.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ), треті особи: ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 ), ОСОБА_4 ( АДРЕСА_1 ) про визнання особи такою, що втратила право користування,-
05.08.2020 року позивачка звернулась до Київського районного суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування.
Обґрунтовуючи заявлені вимоги позивач зазначає, що вона є співвласником квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .
Позивачка вказує, що відповідачка - ОСОБА_5 знаходиться на реєстраційному обліку у зазначеній квартирі, однак у ній не проживає.
З урахуванням викладеного, приймаючи до уваги, що відповідач зареєстрований у квартирі, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , однак фактично не проживає у ній, у добровільному порядку знятися з реєстрації не бажає, а перебування відповідача на реєстраційному обліку створює перешкоди в користуванні, розпорядженні та володінні майном, тому позивач звернувся до суду із відповідним позовом.
Відповідно до автоматизованої системи документообігу цивільну справу було розподілено судді Київського районного суду м. Одеси Маломуж А.І.
Ухвалою судді Київського районного суду м. Одеси Маломуж А.І. від 18.08.2020 року було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі за вказаною позовною заявою. Призначено справу до розгляду в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні.
Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 21.09.2020 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.
У судове засідання позивач не з`явився, про час та місце судового засідання повідомлений належним чином, до канцелярії суду надійшла заява, в якій позивач просить суд розглянути справу за її відсутності, позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просила позов задовольнити.
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилась, повідомлена належним чином, про причини неявки суд не повідомила, відзив на позов не надала
Третя особа - ОСОБА_3 у судове засідання не з`явилась, про час та місце судового засідання повідомлена належним чином, до канцелярії суду надійшла заява, в якій вона просить суд розглянути справу за її відсутності, позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просила позов задовольнити.
Третя особа - ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив, пояснення на позов не надав
Відповідно до ст.ст. 280, 281 ЦПК України за згодою позивача Київським районним судом м. Одеси постановлена ухвала про заочний розгляд справи.
Суд, дослідивши надані докази та матеріали справи, вважає, що заявлені вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 , є власницею ј частини квартири, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 09.03.2000 року, зареєстрованого і записаного в реєстрову книгу за № 15-5649.
В квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрована відповідачка ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується довідкою Департаменту надання адміністративних послуг Одеської міської ради від 17.07.2020 року.
03.08.2020 року ЖКС «Вузівський» посвідчив складений Акт про не проживання, згідно якого встановлено, що з 2017 року року по теперішній час ОСОБА_2 не проживає в квартирі, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .
Положеннями статей 317,319,321 ЦК України, передбачено, що власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.
Власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
Право власності є непорушним.
Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
Відповідно до частини першої статті 383 ЦК України, власник житлового будинку має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім`ї, інших осіб.
Відповідно до вимог ст. 72 Житлового Кодексу України, визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку.
Згідно зі ст. 71 ЖК України, при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім`ї, за ними зберігається жиле приміщення протягом шести місяців.
На підставі ч.2 ст.405 ЦК України, член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад 1 рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
Згідно ст. 29 ЦК України, місцем проживання фізичної особи є житловий будинок, квартира, інше приміщення, придатне для проживання в ньому (гуртожиток, готель тощо), у відповідному населеному пункті, в якому фізична особа проживає постійно, переважно або тимчасово.
Відповідно до абз. 6 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», реєстрація це внесення відомостей до паспортного документа про місце проживання або місце перебування із зазначенням адреси житла особи та внесення цих даних до реєстраційного обліку відповідного органу спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади з питань реєстрації. Тобто правовою підставою для перебування на реєстраційному обліку є проживання чи перебування в житлі за певною адресою.
Згідно ст. 6 зазначеного закону України громадянин України, а також іноземець чи особа без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах, зобов`язані протягом десяти днів після прибуття до нового місця проживання зареєструвати місце проживання.
Згідно ст. 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», зняття з реєстрації місця проживання здійснюється протягом семи днів на підставі заяви особи, запиту органу реєстрації за новим місцем проживання особи, остаточного рішення суду (про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, визнання особи безвісно відсутньою або померлою), свідоцтва про смерть.
Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що позовна заява є обґрунтованою, а тому підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст. 10,13, 206, 259, 263- 265 ЦПК України, ст. ст. 383, 405 ЦК України, ст.72, 156 Житлового кодексу України.
Позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ), треті особи: ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 ), ОСОБА_4 ( АДРЕСА_1 ) про визнання особи такою, що втратила право користування задовольнити повністю.
Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такою, що втратила право користування квартирою яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Датою складання повного судового рішення є 11.11.2020 року.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

До утворення апеляційних судів в апеляційних округах, апеляційна скарга подається шляхом подання апеляційної скарги через Київський районний суд м. Одеси до апеляційного суду у межах територіальної юрисдикції яких перебуває місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується.

Суддя Маломуж А. І.