Справа № 185/3482/20
Провадження № 2/185/2561/20
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
10 листопада 2020 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді Головіна В.О., за участю секретаря судового засідання Мерцалової Н.В., представника позивача адвоката Бобровницького В.І., розглянувши у відкритому, заочному судовому засіданні в приміщені суду м. Павлограда цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Публічне акціонерне товариство «Страхова компанія «Мега-Гарант», ОСОБА_3 про відшкодування шкоди завданої засобом підвищеної небезпеки внаслідок ДТП
27.05.2020 року позивач звернувся з позовом до ОСОБА_2 , треті особи: Публічне акціонерне товариство «Страхова компанія «Мега-Гарант», ОСОБА_3 про відшкодування шкоди завданої засобом підвищеної небезпеки внаслідок ДТП.
Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначив наступне. 16.02.2020 року о 16 годині 45 хвилин на перехресті вулиці Дніпровської з вул. Успенською м. Павлограда водій автомобіля Renault Logan, державний номер НОМЕР_1 ОСОБА_2 виконуючи розворот, не переконався що це буде безпечно, внаслідок чого сталося зіткнення з автомобілем Hyundai Sonata реєстраційний номер НОМЕР_2 під керуванням водія ОСОБА_1 , внаслідок чого вказаним транспортним засобам були завдані механічні пошкодження.
Постановою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від11.03.2020 року ОСОБА_2 визнаний винним у скоєнні ДТП та його притягнуто до адміністративної відповідальності.
Позивач вважає, що внаслідок пошкодження автомобіля йому завдана моральна шкода. Моральна шкода, завдана відповідачем складається з того, що протягом довгого часу у зв`язку з відсутністю коштів, автомобіль не був відремонтований, тому неможливо було ним користуватися.
В судовому засіданні представник позивача позов підтримав і просив суд його задовольнити. Обґрунтовуючи позовні вимоги він посилався на обставини викладені в позовній заяві.
Відповідач двічі поспіль в судове засідання не з`явився. Належним чином повідомлявся про час та місце розгляду справи.
Треті особи в судове засідання не з`явилися, належним чином повідомлялися про час та місце розгляду справи.
Судом ухвалено слухати справу у заочному судовому засіданні.
Вислухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про те, що позов підлягає частковому задоволенню за наступних підстав.
В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_1 на праві власності належить автомобіль Hyundai Sonata реєстраційний номер НОМЕР_2 (а.с.6).
16.02.2020 року о 16 годині 45 хвилин на перехресті вулиці Дніпровської з вул. Успенською м. Павлограда, водій автомобіля Renault Logan, державний номер НОМЕР_1 ОСОБА_2 виконуючи розворот, не переконався що це буде безпечно, внаслідок чого сталося зіткнення з автомобілем Hyundai Sonata реєстраційний номер НОМЕР_2 під керуванням водія ОСОБА_1 , внаслідок ДТП вказаним транспортним засобам були завдані механічні пошкодження.
Постановою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області водій ОСОБА_2 визнаний винним у скоєнні ДТП та його притягнуто до адміністративної відповідальності (а.с.5).
Власником автомобіля Renault Logan, державний номер НОМЕР_1 являється ОСОБА_3 (а.с.7).
Відповідальність за шкоду завдану водієм транспортного засобу Renault Logan, державний номер НОМЕР_1 було застраховано, станом на 16.02.2020 року, Публічним акціонерним товариством «Страхова компанія «Мега-Гарант», згідно страхового Полісу №АО1513404 (а.с.8).
За положеннями ст.22 ЦК України збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).
Підстави відповідальності за завдану майнову шкоду наведено у статті 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
Відповідно до ст.1167 ЦПК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.
Наявність протиправних дій (бездіяльності) з боку відповідача, факт завдання такими діями (бездіяльністю) позивачу майнової шкоди та причинно-наслідковий зв`язок між протиправними діями та настанням шкоди встановлено судовим рішенням, яке набрало законної сили, а саме Постановою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 11.03.2010 (справа № 185/1353/20).
У відповідності до статті 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип Верховенства права. Конституція України має найвищу юридичну силу. Закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй.
Відповідно до пункту 9 частини другої статті 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є обов`язковість рішень суду.
Частиною першої статті 129-1 Конституції України встановлено, що судові рішення ухвалюються судами іменем України і є обов`язковими до виконання на всій території України.
Згідно з частиною другою статті 13 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання усіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України. Обов`язковість урахування (преюдиційність) судових рішень для інших судів визначається процесуальним законом.
Преюдиційні факти - це факти, встановлені судовими рішеннями, що набрали законної сили і не підлягають доведенню в іншій справі.
За частиною 6 статті 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.
Таким чином обставини, встановлені Постановою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області є приюдиційними фактами та не підлягають повторному доведенню щодо правових наслідків дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалена постанова суду, в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.
Щодо вимог про стягнення моральної шкоди суд зазначає таке. Відповідно до статті 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом.
Психологічне напруження, розчарування та незручності, що виникли внаслідок порушення відповідачем прав позивача, навіть якщо вони не потягли вагомих наслідків у вигляді погіршення здоров`я, можуть свідчить про заподіяння їй моральної шкоди.
Враховуючи всі обставини справи, які свідчать про порушення відповідачем Правил дорожнього руху України, що призвело до ДТП, внаслідок якого позивачу завдано збитків пошкодженням майна, ступінь такого пошкодження, неможливість користуватися автомобілем, тривалі незручності та необхідність докладати додаткових зусиль для організації пересування, суд погоджується з доводами позивача, що негативні емоції, викликані вказаними обставинами, досягли рівня моральних страждань та перебувають у причинно-наслідковому зв`язку з діями відповідача.
Разом з тим, виходячи з принципів добросовісності, справедливості та співмірності негативним наслідкам, суд вважає необхідним задовольнити вимоги про стягнення моральної шкоди частково у розмірі 3000.00 грн.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України суд стягує з відповідача на користь позивача. судові витрати у вигляді оплати вартості експертного авто товарознавчого дослідження від 27.04.2020 № 29-1/20 у розмірі 1500.00 грн.(а.с.12).
Витрати позивача по сплаті судового збору в сумі 840.80 грн. також слід стягнути з відповідача на користь позивача.
Керуючись ст. 76, 81, 263, 264, 265 ЦПК України суд -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Публічне акціонерне товариство «Страхова компанія «Мега-Гарант», ОСОБА_3 про відшкодування шкоди завданої засобом підвищеної небезпеки внаслідок ДТП- задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_3 ) в рахунок відшкодування моральної шкоди 3000.00 гривень.
Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_3 ) витрати на проведення авто товарознавчого дослідження в сумі 1500.00 гривень.
Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_3 ) витрати на судовий збір в сумі 840.80 гривень.
У задоволенні іншої частини позовних вимог ОСОБА_1 - відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається до Дніпровського апеляційного суду.

Суддя:В. О. Головін