Справа №428/9129/19
Провадження №2/428/728/2020
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 лютого 2020 року м. Сєвєродонецьк

Сєвєродонецький міський суд Луганської області в складі

головуючого судді Кордюкової Ж.І.,

за участю секретаря Чумак Ю.А.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

представника відповідача ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника відповідача ОСОБА_3 про відвід судді,-

встановив:

В провадженні Сєвєродонецького міського суду Луганської області знаходиться цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Укрпошта» в особі відокремленого підрозділу (філії) Луганської дирекції Акціонерного товариства «Укрпошта» про визнання незаконними та скасування наказів, зміну формулювання причини звільнення, зобов`язання відповідача вчинити певні дії та стягнення моральної шкоди.

В судовому засіданні учасників справи було повідомлено, що представник позивача ОСОБА_2 в період часу з 09.06.2010 року по 13.08.2013 року працював помічником головуючого судді.

Після цього повідомлення представник відповідача ОСОБА_3 заявив відвід головуючому судді, оскільки зазначена обставина викликає у нього сумніви в об`єктивності та неупередженості головуючого судді, особливо, якщо рішення буде ухвалене не на користь відповідача.

В судовому засіданні позивач та її представник віднесли вирішення заяви про відвід судді на розсуд суду.

Заслухавши заяву представника відповідача про відвід судді, з`ясувавши думку інших учасників справи, суд встановив наступне.

Згідно з довідкою керівника апарату Сєвєродонецьткого міського суду Луганської області від 21.02.2020 року №04.36/7/2020 ОСОБА_2 працював помічником судді Сєвєродонецького міського суду Кордюкової Ж.І.

Пунктом 5 ч.1 ст. 35 ЦПК України встановлено, що суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Частинами 1, 2 ст.40 ЦПК України встановлено, що питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.

Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Вирішуючи питання про відвід, слід врахувати також практику Європейського суду з прав людини.

Так, у рішенні Європейського суду з прав людини «Пьєрсак проти Бельгії» від 01.10.1982 року зазначено, що незважаючи на те, що неупередженість зазвичай означає відсутність упередженості або пристрасті, її відсутність або, навпаки, наявність може бути перевірена різними способами у відповідності до ст.6 п1 Конвенції. В даному контексті можна провести різницю між суб`єктивним підходом, що відображає особисті переконання даного судді по конкретній справі, і об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу.(п.29). … Всякий суддя у відношенні неупередженості якого є законні сумніви, повинен вийти зі складу суду, який розглядає справу. Інакше підривається довіра, якою в демократичному суспільстві повинні користуватись суди.(п.30)

Як зазначає Європейський суд з прав людини, найголовніше це довіра, яку в демократичному суспільстві повинні мати суди у громадськості (Hauschildt Case, №11/1987/134/188, § 48).

Наявність безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод визначається за допомогою суб`єктивного критерію, тобто оцінювання особистого переконання конкретного судді у конкретній справі, а також за допомогою об`єктивного критерію, тобто з`ясування того, чи надав цей суддя достатні гарантії для виключення будь-якого законного сумніву з цього приводу (Hauschildt Case, №11/1987/134/188, § 46).

Щодо суб`єктивного критерію, то немає підстав стверджувати, що я, як суддя Сєвєродонецького міського суду Луганської області, виявляю особисту упередженість. Презумпція особистої неупередженості судді діє доти, доки не з`являться докази на користь протилежного.

Згідно з об`єктивним критерієм необхідно встановити, чи існують факти, які можна встановити та які можуть ставити під сумнів безсторонність судді. Вирішальним при цьому є те, чи можуть бути побоювання учасників справи щодо відсутності безсторонності у певного судді об`єктивно виправдані.

В судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_4 , як сторонній спостерігач, висловив сумнів у моїй неупередженості чи об`єктивності, та поставив під сумнів законність рішення, яке може бути ухвалене у цій справі.

За таких обставин, приходжу до висновку, про задоволення заяви представника відповідача про відвід судді.

Керуючись ст.ст. 36, 40 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВив:

Задовольнити заяву представника відповідача ОСОБА_3 про відвід судді.

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складений 21.02.2020 року.

Суддя Ж. І. Кордюкова