Справа № 2-39/11
Провадження № 2-зз/405/15/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 грудня 2020 року Суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда Іванова Л.А., розглянувши в порядку вирішення питання про прийняття до розгляду заяви акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк» про скасування заходів забезпечення позову по цивільній справі № 2-39/2011 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання недійсним договору купівлі-продажу, -

В С Т А Н О В И В:

Заявник АТ «ПУМБ» звернувся до суду із зазначеною заявою, в якій просить скасувати заходи забезпечення позову та звільнити з-під арешту квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , що належить АТ «ПУМБ» на праві власності, шляхом скасування обтяжень: номер обтяження 38956739, 24.04.2008 року (відомості про реєстрацію до 01.01.2013 року, номер 7088690, 25.04.2008 року) та обтяження 38956894, 13.05.2008 року (відомості про реєстрацію до 01.01.2013 року, номер 7170687, 13.05.2008) про арешт нерухомого майна, особа майно/права якої обтяжуються ОСОБА_2 , які були вжиті по цивільній справі № 2-39/11 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання недійсним договору купівлі-продажу, на підставі ухвали Ленінського районного суду м. Кіровограда від 15.04.2008 року.

При дослідженні в порядку вирішення питання про прийняття до розгляду вищезазначеної заяви, суд вважає, що у прийнятті заяви АТ «ПУМБ» про скасування заходів забезпечення позову слід відмовити,виходячи з наступного.

Так, встановлено, що в провадженні Ленінського районного суду м. Кіровограда перебувала цивільна справа № 2-39/2011 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання недійсним договору купівлі-продажу.

Ухвалою суду від 15 квітня 2008 року по зазначеній справі накладено арешт на квартиру під номером АДРЕСА_2 . Заборонено ОСОБА_2 , що проживає за адресою: АДРЕСА_3 відчужувати квартиру під номером АДРЕСА_2 .

Крім того, по зазначеній справі ухвалою суду від 20.07.2011 року позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання недійсним договору купівлі-продажу, - залишено без розгляду.

Частинами 1, 2 статті 149 ЦПК України, в редакції Закону № 2147-VIII від 03.10.2017 року,визначено, що суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Таким чином, забезпечення позову - це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог.

Як вбачається із змісту поданої заяви, заявник АТ «ПУМБ» просить суд скасувати заходи забезпечення позову, вжиті судом під час розгляду цивільної справи № 2-39/11 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання недійсним договору купівлі-продажу, шляхом скасування обтяжень: номер обтяження 38956739, 24.04.2008 року (відомості про реєстрацію до 01.01.2013 року, номер 7088690, 25.04.2008 року) та обтяження 38956894, 13.05.2008 року (відомості про реєстрацію до 01.01.2013 року, номер 7170687, 13.05.2008) про арешт нерухомого майна, особа майно/права якої обтяжуються ОСОБА_2 .

Відповідно до ч. 1 статті 158 Цивільного процесуального кодексу України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Відповідно до ч.1ст. 42 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Згідно з ч. 1 ст.48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Відповідно до абз. 4 п. 9 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03 червня 2016 року № 5 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» заходи забезпечення позову можуть бути скасовані судом, який розглядає цивільну справу (ч. 3 ст. 154 ЦПК України). При цьому із заявою про скасування заходів забезпечення позову (накладення арешту на майно або грошові кошти) може звернутись лише особа, щодо якої такі заходи забезпечення позову вжито, тобто сторона у справі чи третя особа, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору(ч. 4 ст. 154 ЦПК України). Інша особа, яка вважає, що майно, на яке було накладено арешт у порядку забезпечення позову, належить їй, а не стороні у справі, може звернутись до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту (стаття 60 Закону України «Про виконавче провадження»).

З цивільної справи № 2-39/11 вбачається, що ухвалою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 20 липня 2011 року позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання недійсним договору купівлі-продажу, - залишено без розгляду, тобто сторонами в цивільній справі були: позивач ОСОБА_1 та відповідачі ОСОБА_2 , а також ОСОБА_3 .

Враховуючи викладене, заявник акціонерне товариство «Перший Український Міжнародний Банк» не був учасником цивільної справи № 2-39/2011, оскільки не приймав участі під час розгляду вказаної справи ні в якості позивача, ні відповідача, а так само третьої особи з самостійними вимогами на предмет спор, а тому позбавлений процесуального права на звернення до суду з заявою про скасування заходів забезпечення позову, вжитих під час розгляду цивільної справи № 2-39/2011, в порядку ст. 158 ЦПК України.

Крім того, судом відзначається, що при розгляді судом цивільної справи № 2-39/11 судом було застосовано два види забезпечення позову, а саме: накладення арешту на майно, що належить відповідачу та забороною вчиняти певні дії.

Одночасно, суд звертає увагу заявника АТ «ПУМБ», що він не позбавлений права пред`явити відповідний позов про звільнення майна з-під арешту, якщо вважає, що вжитим заходом забезпечення позову порушуються його права.

Подання заяви про скасування заходів забезпечення позову особою, яка не була учасником судового розгляду є, по суті, не виконання вимог цивільного-процесуального законодавства, а саме ч. 1 ст. 158 ЦПК України.

Частиною 9 статті 153 ЦПК України передбачено, що суд, встановивши, що заяву про забезпечення позову подано без додержання вимог ст.151 ЦПК України, повертає її заявнику, про що постановляє ухвалу.

Відповідно до ч. 9 ст. 10 ЦПК України якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Враховуючи положення та вимоги наведених вище процесуальних норм, суд вважає за можливе застосувати до заяви про скасування заходів забезпечення позову аналогію закону, що виражається у застосуванні наслідків невідповідності заяви про забезпечення позову ЦПК України та відмови у прийнятті до розгляду заяви АТ «ПУМБ» про скасування заходів забезпечення позову.

Керуючись ст. 10, 153,158,258,260 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Відмовити акціонерному товариству «Перший Український Міжнародний Банк» у прийнятті до розгляду заяви про скасування заходів забезпечення позову по цивільній справі № 2-39/2011 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання недійсним договору купівлі-продажу.

Заяву про скасування заходів забезпечення позову з доданими до неї додатками повернути заявнику.

Роз`яснити заявнику його право пред`явити відповідний позов про звільнення майна з-під арешту.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду через Ленінський районний суд м. Кіровограда протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду, або в разі пропуску строку на апеляційне оскарження з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя Ленінського

районного суду

м. Кіровограда Лілія Андріївна Іванова