ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Провадження № 22-ц/818/3252/20 Суддя доповідач Яцина В.Б.
Категорія: Спори, що виникають із сімейних правовідносин про розірвання шлюбу
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 листопада 2020 року м. Харків.

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого судді Яцини В.Б.,

суддів колегії: Бурлака І.В., Хорошевського О.М.,

за участю секретаря судового засідання Семикрас О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дзержинського районного суду м. Харкова від 22 січня 2020 року, постановлену у складі судді Шишкіна О.В., по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Київського відділу державної реєстрації актів цивільного стану, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання шлюбу недійсним,

В С Т А Н О В И В :

У грудні 2016 року ОСОБА_1 звернулась з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання шлюбу недійсним.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 22 січня 2020 року позов ОСОБА_1 залишено без розгляду.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Апеляційну скаргу мотивовано тим, що вона з`являлась в усі судові засідання, про які була повідомлена, судові повістки на інші дати судових засідань повертались з відміткою «за закінченням терміну зберігання», отже суд прийняв рішення про залишення позову без розгляду в порушення норм ЦПК України, тобто за відсутності обставин повторної неявки належним чином повідомленого позивача.

Учасники справи не скористались правом на подачу відзиву на апеляційну скаргу, що не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції відповідно до норми ч. 3 ст. 360 ЦПК України.

Частина третя статті 3 ЦПК України передбачає, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, лише якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Вислухавши доповідь судді-доповідача, за відсутності учасників справи, які були належним чином повідомлені про судове засідання та за відсутності поважних причин не з`явилися у судове засідання, що відповідно до ст.ст. 131, 372 ЦПК України не перешкоджає її розгляду, перевіривши законність і обґрунтованість оскарженого судового рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги колегія суддів вважає, що скарга підлягає задоволенню.

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції визначено порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Судом першої інстанції встановлено, що ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Київського відділу державної реєстрації актів цивільного стану, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання шлюбу недійсним.

Залишаючи позов без розгляду, суд першої інстанції вказав, що позивач у судові засідання неодноразово не з`являлась, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, заяви про відкладення слухання справи чи за їх відсутності не надала.

Проте, колегія суддів не погоджується з такими висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Згідно ч.ч. 1, 3 ст. 128 ЦПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик.

Порядок вручення судових повісток регламентовано статтею 130 ЦПК України, за якою у випадку відсутності в адресата офіційної електронної адреси судові повістки, адресовані фізичним особам, вручаються їм під розписку, а юридичним особам - відповідній службовій особі, яка розписується про одержання повістки.

Розписка про одержання судової повістки з поміткою про дату вручення в той самий день особами, які її вручали, повертається до суду.

Якщо особу, якій адресовано судову повістку, не виявлено в місці проживання, повістку під розписку вручають будь-кому з повнолітніх членів сім`ї, які проживають разом з нею. У такому випадку особа, якій адресовано повістку, вважається належним чином повідомленою про час, дату і місце судового засідання, вчинення іншої процесуальної дії.

У разі відсутності адресата (будь-кого з повнолітніх членів його сім`ї) особа, яка доставляє судову повістку, негайно повертає її до суду з поміткою про причини невручення.

Вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

Якщо особа не проживає за адресою, повідомленою суду, судова повістка може бути надіслана за місцем її роботи.

Якщо учасник справи перебуває під вартою або відбуває покарання у виді довічного позбавлення волі, позбавлення волі на певний строк, тримання у дисциплінарному батальйоні військовослужбовців, обмеження волі, арешту, повістка та інші судові документи вручаються йому під розписку адміністрацією місця утримання учасника справи, яка негайно надсилає розписку та письмові пояснення цього учасника справи до суду.

Особам, які проживають за межами України, судові повістки вручаються в порядку, визначеному міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, в разі відсутності таких - у порядку, встановленому статтею 502 цього Кодексу.

У разі відмови адресата одержати судову повістку особа, яка її доставляє, робить відповідну помітку на повістці і повертає її до суду. Особа, яка відмовилася одержати судову повістку, вважається повідомленою.

Якщо місцеперебування відповідача невідоме, суд розглядає справу після надходження до суду відомостей щодо його виклику до суду в порядку, визначеному цим Кодексом.

Про судові засідання, призначені на 13.11.2019 року та на 22.01.2020 року ОСОБА_1 судову повістку не отримувала, вони були повернуті без вручення адресату із зазначенням «адресат відсутній» (т.2 а. с. 3, 17).

Матеріали справи свідчать про те, що представник позивачки - адвокат Кулабухов О.В. на 13.11.2019 отримав повістку, тобто був повідомлений про розгляд справи на 13 листопада 2019 року.(т.2 а.с.6).

Про судове засідання призначене на 22 січня 2020 року представник ОСОБА_1 ОСОБА_4 належним чином не був повідомлений, оскільки у справі відсутні зворотні розписки про вручення судової повістки.

У справі відсутні відомості того, що позивачка відмовилась одержати судову повістку.

З огляду на це слід визнати, що у даному випадку суд належним чином, як це передбачено згаданими нормами ст.ст. 128-130 ЦПК України, не викликав її у судове засідання 22.01.2020 року.

За правилами частин 1 та 2 статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Однією з основних засад (принципів) цивільного судочинства є гласність судового процесу; змагальність сторін; пропорційність, п.п. 3, 4, 6 ч. 2 ст. 2 ЦПК України.

За відсутності підтвердження дотримання вищевказаного законного порядку вручення судової повістки суд першої інстанції не дотримався основних засад (принципів) цивільного судочинства.

Залишаючи без розгляду позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання шлюбу недійсним суд першої інстанції вказаних обставин не з`ясував та не взяв до уваги відсутність належного повідомлення позивачки про судове засідання на 13.11.2019 та на 22.01.2020 року, внаслідок чого безпідставно застосував норму ч. 5 ст. 223, п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України та залишив позов ОСОБА_1 без розгляду.

Виходячи з принципів рівності сторін та пропорційності, ст.ст. 11, 12 ЦПК України, та враховуючи те, що суд першої інстанції порушив наведені вище норми процесуального права, що призвело до постановлення помилкової ухвали, колегія суддів на підставі п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України задовольняє апеляційну скаргу, скасовує ухвалу суду першої інстанції та направляє справу до того ж суду для продовження розгляду.

Керуючись ст.ст. 259, п. 6 ч. 1 ст. 374, ст.ст. 381-384, 389-391 ЦПК України, суд апеляційної інстанції

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Дзержинського районного суду м. Харкова від 22 січня 2020 року скасувати.

Справу за позовом ОСОБА_1 до Київського відділу державної реєстрації актів цивільного стану, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання шлюбу недійсним направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня проголошення, і протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст судового рішення складено 16 листопада 2020 року.

Головуючий суддя В.Б.Яцина.

Судді колегії І.В.Бурлака.

О.М. Хорошевський.