ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 лютого 2020 року

м. Харків

справа № 635/6921/16-ц

провадження № 22-ц/818/1204/20

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого: Коваленко І.П.,

суддів: Овсяннікової А.І., Сащенка І.С.,

за участі секретаря: Дмитренко А.Ю.

учасники справи:

позивач: ОСОБА_1 ,

відповідач: Глибоцька сільська рада Харківського району Харківської області,

апелянт: ОСОБА_2 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Глибоцької сільської ради Харківського району Харківської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, за апеляційною скаргою ОСОБА_2 в особі його представника ОСОБА_3 на рішення Харківського районного суду Харківської області від 18 листопада 2016 року, ухвалене суддею Бобко Т.В., -

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2016 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Глибоцької сільської ради Харківського району Харківської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Позов мотивований тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у с. Глибоке Харківського району Харківської області помер її батько ОСОБА_4 . Після його смерті залишилася спадщина у вигляді земельної ділянки, розташованої в с. Глибоке Харківського району Харківської області. Вона є єдиним спадкоємцем після смерті ОСОБА_4 . Крім того, ІНФОРМАЦІЯ_2 у с. Грязновському Богдановицького району Свердловської області Російської Федерації померла її баба - ОСОБА_6 , після смерті якої також залишилася спадщина у вигляді земельної ділянки, розташованої в с. Глибоке Харківського району Харківської області. Єдиними спадкоємцями після смерті ОСОБА_7 є її батько, а за правом представлення вона (позивач по справі) та донька померлої - ОСОБА_8 , яка надала до нотаріальної контори заяву про відмову від прийняття спадщини.

Вважає, що фактично прийняла спадщину, оскільки обробляє вказану земельну ділянку, однак не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини через брак коштів та у зв`язку з вагітністю та пологами, оскільки на момент смерті її батька була на 8 місяці вагітності. Після народження доньки ІНФОРМАЦІЯ_3 , вона займалася її вихованням, а в 2013 році народила ще одну доньку, а тому, у зв`язку вихованням дітей вона була позбавлена можливості звернутися вчасно до нотаріальної контори. На час смерті вона не працювала, мала на руках двох неповнолітніх дітей, а тому не мала змоги знайти кошти для оформлення спадкових прав, як після смерті батька, так і після смерті баби.

В зв`язку з цим просила суд визначити їй додатковий строк два місяці з дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 та після смерті бабусі ОСОБА_7 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Представник позивача ОСОБА_9 у судове засідання суду першої інстанції не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, в якій просив задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

Представник відповідача Глибоцької сільської ради Харківського району Харківської області у судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд справи за відсутності представника Глибоцької сільської ради Харківського району Харківської області, не заперечував проти задоволенню позовних вимог.

Рішенням Харківського районного суду Харківської області від 18 листопада 2016 року позов ОСОБА_1 - задоволено.

Визначено ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 - два місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Визначено ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_7 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 - два місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Не погодившись із зазначеним рішенням, ОСОБА_2 в особі представника ОСОБА_3 звернувся з апеляційною скаргою, в якій, з посиланнями на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить вказане рішення скасувати та ухвалити нове, яким у задоволенні позову відмовити.

Апеляційна скарга мотивована тим, що він є спадкоємцем за заповітом після смерті ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_7 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ; постійно проживав разом зі спадкодавцями по АДРЕСА_1 , але зареєстрований за вказаною адресою не був.

Вказує, що 26 липня 2008 року ОСОБА_4 та ОСОБА_7 склали на його ім`я заповіт, якими заповіли все своє майно йому, в т.ч. спірні земельні ділянки.

Позивач по справі ОСОБА_1 є дочкою ОСОБА_4 та онукою ОСОБА_7 , але родинних стосунків з ними не підтримувала, не доглядала, спільне господарство не вела, протягом тривалого часу після смерті родичів не цікавилась спадщиною та шляхами реалізації своїх спадкових прав.

Він, як спадкоємець за заповітом з 2008 року по теперішній час володіє спадковим майном.

Наразі в провадженні Харківського районного суду Харківської області перебуває цивільна справа №635/7154/19 за його позовом до Глибоцької сільської ради Харківського району Харківської області, ОСОБА_1 про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем та визнання права власності на земельні ділянки у порядку спадкування за заповітом.

Під час розгляду справи в суді першої інстанції не було з`ясовано коло осіб, які мають право на спадщину, у зв`язку з цим він не був залучений судом до участі у справі та не мав можливості спростувати доводи позивачки про існування поважних причин для пропуску строку на прийняття спадщини, не мав можливості подати зустрічну позовну заяву тощо.

Відзиву на апеляційну скаргу не надходило.

Колегія суддів, вислухавши суддю - доповідача, пояснення з`явившихся осіб, дослідивши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Задовольняючи позов та визначаючи додатковий строк для подання ОСОБА_1 заяви для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_7 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , суд першої інстанції виходив з того, що строк для прийняття спадщини нею пропущено з поважних причин.

Проте, такий висновок є передчасним, т.я. судом фактично не встановлено коло спадкоємців після смерті ОСОБА_4 та ОСОБА_7 , а саме хто і після кого та яким чином прийняв спадщину, оскільки з`ясування всіх цих обставин має суттєво значення для визначення належного відповідача по справі.

Згідно з ч. ч. 1, 2, 5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст.ст.1220, 1222, 1270 ЦК України).

Відповідно до ч.1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Згідно положень ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Встановлений законом строк для прийняття спадщини є строком спеціальним, протягом якого існує саме право на спадщину. Пропуск цього строку позбавляє спадкоємця права вимагати повернення майна, що перейшло до інших спадкоємців, або права на або права на відшкодування вартості цього майна.

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ч.ч.1, 3 ст.1272 ЦК України).

Статтями 42, 48 ЦПК України передбачено, що у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Згідно з положеннями цивільного процесуального законодавства відповідач - це особа, яка має безпосередній зв`язок зі спірними матеріальними правовідносинами та, на думку позивача, порушила, не визнала або оспорила його права, свободи чи інтереси і тому притягується до участі у цивільній справі для відповіді за пред`явленими вимогами.

Належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину, або за відсутності спадкоємців за законом чи заповітом - територіальні громади в особі органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Судовим розглядом встановлено та підтверджується наявними в матеріалах справи доказами, що ОСОБА_1 є рідною дочкою ОСОБА_4 та онукою ОСОБА_7

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_10 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 25 серпня 2008 року, виданим Глибоцькою сільською радою Харківського району Харківської області 25 серпня 2008 року, актовий запис №26, який згідно даних довідки Виконавчого комітету Глибоцької сільської ради Харківського району Харківської області №712 від 15 січня 2016 року, проживав та був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Після його смерті відкрилася спадщина у вигляді земельної ділянки площею 4,91га (ділянка № НОМЕР_2 , контур № НОМЕР_7 із земель КСП ім. Кірова) розташованої в с. Глибоке Харківського району Харківської області.

Як вбачається із довідки Глибоцької сільської ради від 15 січня 2016 року, ОСОБА_10 на час смерті був зареєстрований та проживав за адресою: АДРЕСА_1 .

ОСОБА_7 була зареєстрована за вказаною адресою, що не спростовується матеріалами справи та не заперечується учасниками справи, у тому вона, як спадкоємиця першої черги, спадщину після смерті ОСОБА_10 прийняла фактично.

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_7 , що підтверджується довідкою про смерть №75 від 03 лютого 2010 року, виданою Відділом запису актів цивільного стану Богдановицького району Свердловської області в с. - Грязновському, Богдановицького району Свердловської області Російської Федерації.

Після смерті ОСОБА_7 відкрилася спадщина, зокрема у вигляді земельної ділянки площею 4,91га. (ділянка № НОМЕР_4 , контур № НОМЕР_7 із земель КСП ім. Кірова), що розташована в с. Глибоке Харківського району Харківської області.

Згідно відповіді Першої державної нотаріальної контори Харківського району Харківської області №3584/01.16 від 11 листопада 2016 року, після смерті ОСОБА_10 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_7 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 в шестимісячний строк з дня смерті спадкодавців до держнотконатори з заявами про прийняття спадщини та про відмову від прийняття спадщини ніхто не звертався, свідоцтва про право на спадщину держнотконтора не видавала, спадкові справи не відкриті.

Отже, позивачка ОСОБА_1 , яка дочкою ОСОБА_10 та онукою ОСОБА_7 , у встановлений законом строк не вчинила дії щодо прийняття спадщини після їх смерті.

Натомість, як вбачається із відповіді Харківської районної державної нотаріальної контори Харківської області від 06 листопада 2019 року, повідомлено, що після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_10 , який проживав на день смерті в АДРЕСА_1 була заведена спадкова справа №132/2017.

15 лютого 2017 року до держноткантори із заявою про прийняття спадщини звернулася ОСОБА_1 , на підставі рішення Харківського районного суду Харківської області від 18 листопада 2016 року (рішення, що оскаржується у даній справі).

Також, з цієї відповіді вбачається, що держнотконтори із заявою про прийняття спадщини звернувся ОСОБА_2 , на підставі заповіту, посвідченого 26 липня 2008 року приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу Харківської області Клопотовим С.Д., за реєстровим №3514. В своїй заяві заявник вказує , що спадщину він не прийняв, але буде звертатися до суду по питанню встановлення факту прийняття спадщини. Заяви від інших спадкоємців до держнотконтори не поступали. Свідоцтво про право на спадщину держнотконтора не видавала.

Згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру ( заповіти/спадкові договори) №58194497 від 05 листопада 2019 року мається інформація про посвідчення заповіту 26 липня 2008 року приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу Харківської області Клопотовим С.Д., за реєстром №3514 від імені ОСОБА_10 .

Після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_7 , яка за даними суду на час смерті була зареєстрована в АДРЕСА_1 була заведена спадкова справа №134/2017.

15 лютого 2017 року до держнотконтори із з заявою про прийняття спадщини звернулася онука померлої, гр. ОСОБА_1 , на підставі рішення Харківського районного суду Харківської області від 18 листопада 2016 року (рішення, що оскаржується у даній справі).

Матеріали справи свідчать, що дійсно 26 липня 2008 року ОСОБА_10 та ОСОБА_7 було складено заповіти на ім`я ОСОБА_2 (апелянт по справі), посвідчені приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу Харківської області Клопотовим С.Д., за реєстровими №№3513, 3514, згідно яких останні заповіли ОСОБА_2 , усе належне їм майно, де б воно не було та з чого б воно не складалось.

Таким чином, на момент подачі ОСОБА_1 цього позову до суду є інший спадкоємець померлих ОСОБА_10 та ОСОБА_7 , який до участі у справі не притягався і його думка стосовно заявлених вимог не з`ясовувалась.

Згідно п.п.1,4 ч.1 ст.376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, та порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Враховуючи, що у суду апеляційної інстанції відсутні повноваження про направлення справи на новий розгляд, колегія суддів вважає, що, рішення суду підлягає скасування з ухваленню нового про відмову в задоволенні позову.

Відповідно до частини 13 статті 141 ЦПК України, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює або ухвалює нове рішення, цей суд відповідно змінює розподіл судовий витрат.

З огляду на вищенаведене з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги в розмірі 1654грн. (одну тисячу шістсот п`ятдесят чотири гривні 00 коп.).

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374 ч. 1 п. 2, 376, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 в особі його представника ОСОБА_3 - задовольнити.

Рішення Харківського районного суду Харківської області від 18 листопада 2016 року - скасувати.

Ухвалити нове рішення.

Позов ОСОБА_1 до Глибоцької сільської ради Харківського району Харківської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - залишити без задоволення.

Стягнути з ОСОБА_1 (місце реєстрації: АДРЕСА_2 , паспорт серія та номер НОМЕР_5 )

на користь ОСОБА_2 (місце реєстрації: АДРЕСА_3 , ідентифікаційний код № НОМЕР_6 ) витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги в розмірі 1654грн. (одну тисячу шістсот п`ятдесят чотири гривні 00 коп.).

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з моменту її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повну постанову складено 18 лютого 2020 року.

Головуючий - І.П. Коваленко

Судді - А.І. Овсяннікова

І.С. Сащенко