Справа № 669/1156/19
Провадження № 2/669/57/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 лютого 2020 року смт.Білогір`я

Білогірський районний суд Хмельницької області в складі головуючого судді Бараболі Н.С.

з участю секретаря Рудої Т.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт.Білогір`я цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання фізичної особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням,

В С Т А Н О В И В:

30 жовтня 2019 року ОСОБА_1 (надалі - позивач) звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 (надалі - відповідачі) про визнання їх такими, що втратили право користуватися житловим будинком АДРЕСА_1 . В обґрунтування позову вказала, що в даному житловому будинку, який належить їй на праві власності, зареєстровані її син ОСОБА_2 та дочка ОСОБА_3 . З 1998 року відповідач ОСОБА_2 та з 2005 року відповідач ОСОБА_3 фактично в житловому будинку позивача не проживають. Проте в добровільному порядку знятися з реєстраційного обліку не бажають, що змусило її звернутися з позовом до суду за захистом своїх прав.

В судове засідання позивачка ОСОБА_1 не з`явилася, подала заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала не заперечила відносно розгляду справи в заочному порядку.

Відповідач ОСОБА_2 про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, на виклик в судове засідання не з`явився, про причину неявки суд не повідомив, не подав відзив на позовну заяву, а тому відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд, за згодою позивача, проводить заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів.

Відповідач ОСОБА_3 про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, на виклик в судове засідання не з`явилася, про причину неявки суд не повідомила, не подала відзив на позовну заяву, а тому відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд, за згодою позивача, проводить заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів.

Враховуючи неявку в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до вимог ч.2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Так, встановлено, що житловий будинок АДРЕСА_1 , належить на праві власності ОСОБА_1 , позивачу по справі, що підтверджується даними витягу з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №180273684 від 09.09.2019 року.

З 1998 року відповідач ОСОБА_2 , а з 2005 року відповідач ОСОБА_3 у житловому будинку позивача не проживають, проте продовжують бути зареєстрованими за вказаною адресою.

Вказані обставини підтверджені актом про встановлення факту не проживання громадянин ОСОБА_3 , ОСОБА_2 за місцем реєстрації в житловому будинку АДРЕСА_1 та довідкою Білогірської селищної ради Білогірського району Хмельницької області №596 від 13 лютого 2020 року .

Свідки ОСОБА_4 , ОСОБА_5 в своїх письмових поясненнях підтвердили, що ОСОБА_3 з 2005 року та ОСОБА_2 з 1998 року за місцем реєстрації в житловому будинку АДРЕСА_1 , не проживають.

Відповідно до ч. 1 ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Згідно із ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. При цьому відповідно до ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

За змістом ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Право власника на користування своєю власністю в повному обсязі передбачено і ст. 150 ЖК Української РСР, якою встановлено, що громадяни, які мають у приватній власності будинок (частину будинку), квартиру, користуються ним (нею) для особистого проживання і проживання членів їх сімей і мають право розпоряджатися цією власністю на свій розсуд: продавати, дарувати, заповідати, здавати в оренду, обмінювати, закладати, укладати інші не заборонені законом угоди.

Згідно ч.2 ст.107 цього Кодексу у разі вибуття наймача та членів його сім`ї на постійне проживання до іншого населеного пункту або інше жиле приміщення у тому ж населеному пункті договір найму жилого приміщення вважається розірваним з дня вибуття. Якщо з жилого приміщення вибуває не вся сім`я, то договір найму жилого приміщення не розривається, а член сім`ї, який вибув, втрачає право користуватися цим жилим приміщенням з дня вибуття.

Статтями 72, 108 ЖК встановлено, що визнання особи такою, що втратила право на користування жилим приміщенням провадиться в судовому порядку.

Відповідачі вибули із житлового будинку позивача, не користуються житловим приміщенням позивача більше року, докази того, що між відповідачем та позивачем є інша домовленість про користування житлом, чи про поважність причин не проживання в житловому приміщенні позивача більше одного року відсутні. Таким чином, суд приходить до висновку, що відповідачі ОСОБА_3 , ОСОБА_2 втратили право користування житловим будинком АДРЕСА_1 .

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 16, 321, 319, 405 ЦК України, ст.ст. 259, 247, 264-265, 280, 354 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт.Білогір`я, Білогірського району Хмельницької області, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженку смт.Білогір`я Білогірського району Хмельницької області, такими, що втратили право користування жилим приміщенням (житловим будинком №106), що належить на праві власності ОСОБА_1 знаходиться по АДРЕСА_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення суду може бути оскаржене до Хмельницького апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня проголошення рішення.

Суддя Н. С. Бараболя