Постанова

Іменем України

Єдиний унікальний номер справи 755/12787/17
Номер провадження 22-ц/824/3132/2020
Головуючий у суді першої інстанції О.О. Астахова
Доповідач у суді апеляційної інстанції Л.Д. Поливач
12 лютого 2020 року місто Київ

Номер справи 755/12787/17

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого -Поливач Л.Д. (суддя - доповідач),

суддів: Стрижеуса А.М., Шкоріної О.І.

секретар судового засідання: Горак Ю.М.

сторони:

позивач ОСОБА_1

позивач ОСОБА_2

відповідач Товариство з обмеженою відповідальністю «Охоронний холдінг»

відповідач Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування

України в Луганській області

відповідач ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві апеляційну скаргу ОСОБА_1 , ОСОБА_2

на ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 04 листопада 2019 року, постановленої у складі судді Астахової О.О., в приміщенні Дніпровського районного суду міста Києва, дата складання повної ухвали 04.11.2019, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у серпні 2017 року звернулися до Дніпровського районного суду міста Києва з позовом до ТОВ «Охоронний холдінг», Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Луганській області, ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Головне управління держпраці у Луганській області, про стягнення матеріальної та моральної шкоди.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 04 листопада 2019 року вищевказаний позов ОСОБА_1 та ОСОБА_2 було залишено без розгляду, у зв`язку з повторною неявкою позивачів у судове засідання.

Не погоджуючись з ухвалою суду, позивачі в особі свого представника - ОСОБА_4 подали апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування норм процесуального права, просили скасувати ухвалу суду першої інстанції та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

На обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначали, що суд першої інстанції, залишаючи їхню позову заяву без розгляду, з підстав повторної неявки позивачів в судові засідання та неповідомлення ними про поважність причин такої неявки, проігнорував наявну в матеріалах справи заяву про проведення розгляду даної справи за їхньої відсутності, що була подана одночасно із подачею позову до суду. Окрім того, вказували на те, що у даній справі проведення судового засідання було призначене у режимі відеоконференції, виконання якого доручено Приморському районному суду міста Одеса. Представник позивачів неодноразово прибувала до приміщення вказаного суду для участі в судовому засіданні по даній справі в режимі відеоконференції, однак такі засідання не відбулися, оскільки Дніпровський районний суд міста Києва на зв`язок для участі у відеоконференції не вийшов, зокрема у передостаннє судове засідання. Таким чином, висновок місцевого суду про повторність неявки позивачів та їх представника в призначені у даній справі судові засідання не відповідає дійсності.

У судовому засіданні суду апеляційної інстанції представник відповідача ТОВ «Охоронний холдінг» - Юрченко О.А. проти доводів апеляційної скарги заперечував та просив суд відмовити у її задоволенні, а оскаржувану ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 04 листопада 2019 року залишити без змін, як законну та обґрунтовану.

Позивачі та їх представник у судове засідання не з`явилися, про час, дату та місце розгляду справи повідомлялись у відповідності до вимог закону. Про поважність причин своєї неявки суду не повідомили, будь-яких заяв або клопотань до суду апеляційної інстанції на час розгляду справи від останніх не надходило.

Представник відповідача - Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Луганській області, відповідач ОСОБА_3 у судове засідання суду апеляційної інстанції не з`явились, про час, дату та місце розгляду справи були повідомлені у відповідності до вимог закону. Своїм правом на подачу відзиву на апеляційну скаргу не скористалися.

Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Головне управління держпраці у Луганській області, будучи належним чином повідомленим про час, дату та місце розгляду справи, також не з`явився. Будь-яких заяв або клопотань до суду апеляційної інстанції на час розгляду справи не надходило.

З урахуванням зазначеного, суд дійшов висновку про можливість розгляду справи за відсутності нез`явившихся учасників справи (представників) з урахуванням вимог ч. 2 ст. 372 ЦПК України, оскільки їх неявка в судове засідання не унеможливлює встановлення фактичних обставин, що мають значення для правильного вирішення справи та не перешкоджає розгляду даної справи.

Заслухавши доповідь судді - доповідача, пояснення осіб, які з`явилися у судове засідання, перевіривши доводи апеляційної скарги, законність та обґрунтованість судового рішення в межах апеляційного оскарження, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Відповідно до статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Частиною першою статті 367 ЦК України передбачено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково доданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Згідно із частиною першою статті 376 ЦК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Залишаючи позовну заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що у призначені підготовче засідання у справі на 30.07.2019 та 04.11.2019 позивачі, будучи належним чином повідомленими про розгляд справи, двічі поспіль не з`явилися. Тому, оскільки позивачі своєчасно не повідомили суд про поважність причин такої неявки та не направили до суду будь-яких клопотань про відкладення розгляду справи, або ж його проведення за їхньої відсутності, місцевий суд дійшов висновку про достатність підстав для застосування наслідків такої неявки позивачів до суду, у зв`язку із чим на підставі п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України залишив позовну заяву без розгляду.

Однак, переглянувши в апеляційному порядку зазначену вище ухвалу суду першої інстанції, колегія суддів не може погодитися із такими висновками суду, оскільки вони зроблені місцевим судом без з`ясування всіх обставин справи, та не в повній мірі відповідають матеріалам цивільної справи та вимогам процесуального права, з огляду на таке.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства проголошено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та їх гарантій.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 30 серпня 2017 року відкрито провадження у даній цивільній справі, розгляд якої було призначено у відкритому судовому засіданні на 10.00 годину 14.11.2017.

Згідно наявного в матеріалах справи журналу судового засідання від 14.11.2017 розгляд даної справи було відкладено на 27.02.2018, зокрема, у зв`язку з першою неявкою позивачів за викликом до суду (а.с.73, т.1).

Ухвалою суду від 24 листопада 2017 року задоволено клопотання представників позивачів - ОСОБА_4 про проведення судового засідання в режимі відеоконференції. Доручено Приморському районному суду міста Одеси забезпечення проведення в режимі відеоконференції судового засідання, призначеного у даній справі на 27.02.2018 об 11.00 годині (а.с.85, т.1).

27.02.2018 справа була знята з розгляду, у зв`язку із перебуванням головуючого судді на лікарняному, що підтверджується складеною секретарем суду довідкою від 27.02.2018. Справу було перепризначено на 10.30 годину 20.06.2018 (а.с.93, т.1).

З наявного в матеріалах справи протоколу судового засідання вбачається, що 20.06.2018 Дніпровським районним судом міста Києва по даній справі було проведено підготовче засідання, участь у якому в режимі відеоконференцзв`язку прийняла представник позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_4 . По справі було оголошено перерву до 11.00 години 11.10.2018, у зв`язку з заміною відповідача та неявкою позивача ОСОБА_2 (а.с.154-157, т.1).

11.10.2018 призначене судом підготовче засідання у даній справі не відбулось та було перепризначене на 12.00 годину 22.10.2018, у зв`язку перебуванням судді на лікарняному (а.с.174, т.1).

Відповідно до наявного в матеріалах справи протоколу судового засідання від 22.10.2018 призначене судом підготовче засідання було відкладено на 12.20 годину 04.02.2019, у зв`язку із неявкою сторін до суду (а.с.192, т.1).

Вбачається, що у наступному підготовчому засіданні по даній справі, у зв`язку із неявкою позивачів та їхнього представника до суду та неподання клопотання про самостійну участь у судовому засіданні, або ж його проведення у режимі відеоконференцзв`язку оголошувалася перерва до 10.20 години 14.05.2019 (а.с.207-208, т.1).

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 04 лютого 2019 року задоволено клопотання представника позивачів - ОСОБА_4 про проведення судового засідання по даній справі у режимі відеоконференції, проведення якого було доручено Приморському районному суду міста Одеса (а.с.209, т.1).

13.05.2019 справу було знято з розгляду та перепризначено на 10.30 годину 30.07.2019, у зв`язку із перебуванням судді у відпустці (а.с.223, т.1).

При цьому, 14.05.2019 на адресу Приморського районного суду міста Одеси супровідним листом суду направлялася копія зазначеної вище ухвали, разом із викладеним повідомленням про наступну дату судового засідання у справі, яке повинне було відбутися із зазначеним місцевим судом 30.07.2019 (а.с.224, т.1).

Відповідно до наявного в матеріалах справи протоколу судового засідання від 30.07.2019 по справі знову було оголошено перерву до 12.00 години 04.11.2019 для повторного виклику нез`явившихся позивачів (а.с.239, т.1).

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 04 листопада 2019 року позов ОСОБА_1 та ОСОБА_2 залишено без розгляду, у зв`язку із повторною неявкою позивачів або їхнього представника у підготовче засідання, та ненадходження від останніх клопотання про проведення розгляду справи за їхньої відсутності.

Постановляючи оскаржувану ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, суд першої інстанції керувався положеннями п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, та вказував, що позивачі повторно не з`явилися у судове засідання, не надали завчасно доказів, які б підтвердили поважність причини їхньої неявки до суду, а також не подали до суду заяви про проведення розгляду справи за їхньої відсутності.

Проте апеляційний суд з таким висновком суду погодитись не може з огляду на таке.

Статтею 186 ЦПК України визначено, що завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання (ч.1 ст.196 ЦПК України).

У відповідності до положень частини першої статті 198 ЦПК України підготовче засідання проводиться за правилами, встановленими главою 6 цього розділу, з урахуванням особливостей підготовчого засідання, встановлених цим Кодексом.

За результатами підготовчого засідання суд може постановити ухвалу, зокрема, про залишення позовної заяви без розгляду

Так, наслідки неявки в судове засідання позивача передбачені частиною 5 статті 223 ЦПК України, відповідно до якої, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Отже, правом на залишення заяви без розгляду суд наділений лише за сукупності певних установлених законом умов: належного повідомлення позивача про час та місце судового засідання; повторної неявки позивача в судове засідання, яка в такому разі визнається як друга поспіль неявка; ненадходження від позивача клопотання про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення перешкоджає розгляду справи.

Згідно наявних в матеріалах справи повідомлень про вручення поштових відправлень, позивачів у встановлені процесуальним законом строки та порядку було повідомлено про дату, час і місце проведення підготовчого засідання у даній справі, що призначалося на 30.07.2019 та 04.11.2019 (а.с.232, 233, 249, 290, т.1).

Проте, як вбачається з матеріалів справи, одночасно із подачею позову до суду позивачами також було подано письмове клопотання про проведення розгляду справи за їхньої відсутності, оскільки вони не мають змоги особисто приймати участь у судових засіданнях через похилий вік та проживання на непідконтрольній українській владі території (а.с.47, т.1).

Таким чином, зважаючи на те, що позивачами було реалізовано надане їм законом право на подачу клопотання про проведення розгляду справи за їхньої відсутності, а судом не визнавалась їхня явка обов`язковою, у суду першої інстанції не було передбачених процесуальним законом підстав для залишення позовної заяви без розгляду.

Разом з тим, колегія суддів звертає увагу на те, що згідно наявної в матеріалах справи копії супровідного листа від 14.05.2019 Дніпровським районним судом міста Києва на адресу Приморського районного суду міста Одеси було направлено копію раніше постановленої ухвали суду від 04 лютого 2019 року про призначення судового засідання у даній справі в режимі відеоконференції, з одночасним повідомленням наступної дати підготовчого засідання, призначеного на 30.07.2019.

Участь у вказаному підготовчому засіданні в режимі відеоконференції з Приморським районним судом міста Одеси повинна була взяти представник позивачів - ОСОБА_4 .

Проте, згідно протоколу судового засідання від 30.07.2019 розгляд даної справи у підготовчому засіданні не проводився в режимі відеоконференцзв`язку, а фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу загалом не здійснювалася (а.с.239, т.1).

Будь-якої інформації щодо невиходу Приморського районного суду міста Одеси на зв`язок, або ж неприбуття представника позивача до вказаного суду для участі у підготовчому засіданні в режимі відеоконференції матеріали справи не містять.

За таких обставин, в матеріалах справи відсутні належні та допустимі докази повторної неявки позивачів та їх представника в судове засідання.

Відповідно до ч.1 ст.379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Отже, з урахуванням викладеного, колегія суддів дійшла висновку, що ухвала суду про залишення позову без розгляду постановлена судом першої інстанції з порушенням норм процесуального права, а тому підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 379, 381-384 ЦПК України, суд,-

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , ОСОБА_2 задовольнити.

Ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 04 листопада 2019 року скасувати, справу передати для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повної постанови шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Повна постанова складена 17.02.2020.

Судді:

Л.Д. Поливач

А.М. Стрижеус

О.І. Шкоріна