Справа № 215/6271/20
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

16 листопада 2020 року суддя Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Камбул М.О. ознайомившись з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 (місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 (місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 ) про усунення перешкод у користуванні нерухомим майном, стягнення витрат на утримання нерухомого майна та стягнення безпідставно отриманих внаслідок введення в оману грошових коштів, -

ВСТАНОВИВ:

13 листопада 2020 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні нерухомим майном, стягнення витрат на утримання нерухомого майна та стягнення безпідставно отриманих внаслідок введення в оману грошових коштів, в якій просить стягнути з ОСОБА_2 на її користь 57052,12 грн., та усунути їй перешкоди у користуванні спадковим майном, а саме квартирою АДРЕСА_3 , шляхом зобов`язання відповідача надати їй ключі від замків на вхідних дверях вказанї квартири впродовж 3-х днів після набарання законної сили судовим рішенням, та заборонити йому без її згоди міняти замки на дверях зазначеної квартири.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Однак, як вбачається зі змісту позовної заяви, позивачем не зазначено реєстраційний номер облікової картки платника податків або номер і серію паспорта громадянина України, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти сторін.

Пунктом 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Всупереч викладеному, позивач вказує, що згідно свідоцтва про право власності на квартиру № НОМЕР_1 , яке перебуває у неї, квартира АДРЕСА_3 , належала відповідачу та його матері ОСОБА_3 , та свідоцтво про право на спадщину НОМЕР_2 , виданого 22.12.2004 Шостою державною нотаріальною конторою, відповідно до якого право власності на 1/2 частину вказаної квартири перейшло в порядку спадкування після смерті ОСОБА_3 до батька позивача ОСОБА_4 , але суду вказані документ до суду не надано.

Також, в матеріалах справи відсутні підтверджуючи документи щодо належності 1/2 частини спірної квартири відповідачу ОСОБА_2 , відсутнє клопотання про витребування вказаної інформації, в разі неможливості отримати його самостійно.

Крім того, позивачем не обґрунтовано суму стягнення з відповідача в розмірі 23588,81 грн. в якості відшкодування витрат на утримання зазначеної вище квартири та чому саме за останні 3 роки, хоча вказує, що після смерті ОСОБА_3 мешкав та був зареєстрований лише її батько ОСОБА_4 , та сума 23588,81 грн. є загальною сумою, яку витратив на сплату її батько за отримані комунальні послуги.

До суду також не надано інформацію з відділу реєстрації місця проживання громадян виконкому Тернівської районної у місті ради щодо зареєстрованих осіб з моменту смерті ОСОБА_3 .

В обґрунтування вимог щодо стягнення з ОСОБА_2 30000 грн., як безпідставно отриманих грошових коштів, позивач зазначає, що її батька, ОСОБА_4 , було 25.04.2019 госпіталізовано до лікарні в тяжкому стані, та для начебто утримання в лікарні її батька та для подальшого похорону вона та її мати ОСОБА_5 в офісі відповідача передали останньому зазначені грошові кошти, але у підтвердження вказаних обставин доказів не надано.

Крім того, відсутні підтверджуючи документи, що відповідач ОСОБА_2 отримав для похорону, як родич померлого ОСОБА_4 , грошові кошти в розмірі 2 місячних пенсій померлого, в сумі близько 18000 грн., у Пенсійному фонді України, також у разі неможливості отримати його самостійно не просить суд витребувати зазначену інформацію.

Відсутні також підтверджуючи документи, що відповідач ОСОБА_2 самовільно змінив замки на вхідних дверях, та не надав комплект ключів їй, що позбавляє її потрапити до квартири, та він створює їй перешкоди у користуванні своїм майном.

Крім того, пунктом 6 ч.3 ст.175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити: відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язків досудовий порядок урегулювання спору.

Згідно ч. 1 ст. 177 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Крім того, надані позивачем копії документів до позовної заяви не відповідають вимогам ЦПК України, які не засвідчені належним чином в порядку, встановленому чинним законодавством, що суперечить нормам ст. 177 ЦПК України.

Згідно з чч. 2, 4, 5 ст. 95 ЦПК України, письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 розділу 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання. Держави-учасниці користуються у цьому питанні певною свободою розсуду (справа «Принц Ліхтенштейну Ганс-Адам ІІ проти Німеччини»).

З огляду на викладене, зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, так як подана з порушенням вимог ст. 175, 177 ЦПК України, з наданням позивачу строку для усунення виявлених недоліків шляхом направлення до суду оновленого позову з усунутими вказаними в ухвалі недоліками, завірених належним чином у встановленому законом порядку копій додатків до позову та їх копій для належного направлення відповідачу.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.ст. 95, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні нерухомим майном, стягнення витрат на утримання нерухомого майна та стягнення безпідставно отриманих внаслідок введення в оману грошових коштів - залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 строк для виправлення вказаних в ухвалі недоліків - десять днів з дня отримання копії даної ухвали.

Попередити ОСОБА_1 , що у випадку не виправлення недоліків позовна заява буде вважатись не поданою і повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до п.3 розділу XII «Прикінцевих положень» ЦПК України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Ухвалу складено та підписано суддею 16 листопада 2020 року.

Суддя: