У Х В А Л А

Справа № 385/1111/20

2/385/486/20

09.11.2020 року

Гайворонський районний суд Кіровоградської області

в складі: головуючого судді - Ханас М.М.,

з участю секретаря судового засідання Хмельовської І.С.,

позивача ОСОБА_1 та її представника адвоката Боруша А.О.,

розглянувши в підготовчому судовому засіданні в режимі відеоконференції в залі суду в м. Гайвороні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ТОВ «Агро-Ритм» про скасування державної реєстрації права оренди,

в с т а н о в и в:

позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою, в якій просить скасувати державну реєстрацію права оренди ТОВ "Агро-Ритм" на земельну ділянку площею 3,0912 га, кадастровий номер :02:000:0826, проведену на підставі договору оренди землі від 13.02.2019 року укладеного між ОСОБА_1 та ТОВ "Агро-Ритм".

Суддя своєю ухвалою від 08.10.2020 року прийняв позовну заяву та відкрив провадження у справі, призначивши таку до розгляду за правилами загального позовного провадження. Одночасно, сторонам визначено строк для подання відзиву, відповіді на відзив, письмових заперечень та письмових пояснень щодо позову та відзиву.

Крім того, одночасно з відкриттям провадження ухвалою Гайворонського районного суду Кіровоградської області від 15.10.2020 року задоволено клопотання представника позивача про витребування доказів і витребувано у ТОВ «Агро-Ритм» оригінал договору оренди землі від 13.02.2019 року, укладений між ОСОБА_1 та ТОВ «Агро-Ритм» щодо земельної ділянки загальною площею 3,0912 га на території Жакчицької сільської ради Гайворонського району Кіровоградської області, кадастровий номер :02:000:0826.

Згідно повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с. 53), представник ТОВ «Агро-Ритм» отримав вказану ухвалу 22.10.2020 року. Станом на даний час оригінал витребовуваного договору оренди землі від 13.02.2019 року суду не представлений. Також, протягом п`яти днів з дня вручення ухвали відповідач не повідомив про причини, які перешкоджали йому подати документи згідно ухвали суду.

Внаслідок такої бездіяльнсоті відповідача в підготовчому судовому засіданні 26.10.2020 року не вирішувалось питання про призначення експертизи у справі. В підготовчому судовому засіданні 26.10.2020 року судом було постановлено на обговорення питання про невиконання відповідачем ухвали суду про витребування доказів, за результатами якого суд виніс протокольну ухвалу про повторне витребування від відповідача оригіналу договору оренди землі, вказаного в ухвалі суду від 15.10.2020 року. Підготовче судове засідання відкладено на 09.11.2020 року.

6.11.2020 року на адресу суду від ТОВ «Агро-Ритм» надійшло клопотання про відкладення підготовчого судового засідання, призначеного на 09.11.2020 року, між тим будь-яких відомостей щодо виконання ухвали суду від 15.10.2020 року суду не надано.

Представник позивача в підготовчому судовому засіданні клопотав про накладення на ТОВ «Агро-Ритм» судового штрафу за неналежне ставлення відповідачем до своїх процесуальних обов`язків, що призвело до затягування судового процесу, яке підтримала позивачка.

Заслухвши думку позивача та її представника представника, оглянувши матеріали цивільної справи, суд приходить до наступного висновку з огляду на таке.

Згідно вимог частини третьої статті 13 ЦК України не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах.

Відповідно до пункту 11 частини третьої статті 2 ЦПК України в чинній редакції одним з основних засад (принципів) цивільного судочинства є, зокрема, неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків (пункт 5 частини п`ятої статті 12 ЦПК України)

За змістом частини першої ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Частиною другою статті 44 ЦПК України визначений перелік дій сторони, які можуть бути визнані зловживанням процесуальними правами, зокрема, вчинення аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи.

В розумінні зазначених норм закону, під зловживанням правом слід розуміти особливий вид юридично значущої поведінки, яка полягає у процесуально шкідливих вчинках учасника справи, у використанні ним недозволених конкретних форм у межах дозволеного процесуальним законом типу поведінки, що суперечить завданням цивільного судочинства та цільовому призначенню права.

Аналогічної позиції щодо сутнісного розуміння поняття зловживання правом дотримується ЄСПЛ, який у своїй практиці розуміє таке його використання, яке спрямоване на боротьбу із закладеним у ньому ж позитивним регулятивним потенціалом, в тому числі, що суперечить принципу правової визначеності.

При цьому, у рішенні від 07.07.1989 року у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії», Європейський суд з прав людини зробив висновок про те, що з правом особи на справедливий та публічний розгляд його справи впродовж розумного строку кореспондується обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватися від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, а також вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження.

Однак, бездіяльність відповідача унеможливлює проведення підготовчого засідання, оскільки предметом витребування є документ, який одночасно, є предметом оскарження і який в оригіналі повинен знаходитись у відповідача ТОВ «Агро-Ритм».

Згідно частини четвертої цієї статті, суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Крім того, за змістом частин шостої-восьмої ст. 84 ЦПК України будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду.

Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці виходить з ідеї про те, що саме до обов`язків національних органів влади належить недопущення неналежної та такої, що сприяє затягуванню розгляду справи поведінки сторони цивільного провадження (рішення від 03.03.2011р. у справі «Колесникова проти України», п. 30). При цьому, знайшовши у цій справі ознаки порушення п.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо тривалості провадження поза межами розумного строку, ЄСПЛ також звернув увагу на те, що суди, маючи в своєму розпорядженні механізми протидії зловживанню процесуальними правами не вжили будь-яких заходів для покарання сторони, яка зловживає своїми правами з метою унеможливлення розгляду справи.

Аналогічні причини порушення п.1 ст. 6 Конвенції щодо тривалості провадження поза межами розумного строку ЄСПЛ констатував під час розгляду справи «Смірнова проти України» (рішення від 08.11.2005р., п. 69).

Заходами процесуального примусу, згідно ч. 1 ст. 143 ЦПК України є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених у суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства.

Одним з таких заходів, згідно п. 5 ч. 1 ст. 144 ЦПК України є накладення штрафу.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 148 ЦПК України, суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству.

В справі яка розглядається внаслідок недобросовісної бездіяльності відповідача суд позбавлений можливості провести розгляд справи, в тому числі підготовче засідання у визначений законом строк. Тому, така бездіяльність відповідача судом розцінюються, як недобросовісне виконання процесуальних обов`язків, що спрямоване на затягування розгляду справи та фактично унеможливлює здійснення судом першої інстанції своєчасного розгляду справи протягом розумних строків.

В такому випадку, відповідно до вимог ст. 148 ЦПК України, з метою спонукання відповідача до добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання процесуальними правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства, суд вважає за необхідне накласти на ТОВ «Агро-Ритм» штраф.

При визначенні розміру штрафу суд враховує тривалість бездіяльності відповідача, незначний обсяг витребовуваних документів та характер дій, які вимагалося вчинити від відповідача і які не можуть вважатись складними.

З урахуванням наведеного, а також керуючись такими засадами як справедливість, розумність та співмірність, суд вважає за необхідне накласти на відповідача штраф у розмірі одного прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно ч. 9 ст. 19 ЦПК України, для цілей цього Кодексу розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб вираховується станом на 1 січня календарного року, в якому подається відповідна заява або скарга, вчиняється процесуальна дія чи ухвалюється судове рішення.

В силу вимог ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2020 рік», станом на 1 січня 2020 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 2102 грн.

Відповідно, розмір накладеного штрафу згідно цієї ухвали становить 2102 грн.

Одночасно слід роз`яснити відповідачу, що згідно ч.9 ст. 84 ЦПК України притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази, а у випадку повторення аналогічної поведінки, відповідно до вимог ч. 2 ст. 148 ЦПК України, на нього може бути накладено штраф у розмірі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Крім того, слід роз`яснити, що згідно вимог ч. 6 ст. 148 ЦПК України, суд може скасувати постановлену ним ухвалу про стягнення штрафу, якщо особа, стосовно якої її постановлено, виправила допущене порушення та (або) надала докази поважності причин невиконання відповідних вимог суду чи своїх процесуальних обов`язків.

На підставі наведеного на керуючись ст. ст. 2, 12, 44, 84, 143, 144, 148, 260 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Агро-Ритм» в дохід державного бюджету, де стягувачем виступає Державна судова адміністрація України, штраф у розмірі одного прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 2102 грн. (дві тисячі сто дві грн.).

Дані про стягувача: Державна судова адміністрація України, адреса місцезнаходження: 01021, м. Київ, вул. Липська, 18/5, код за .

Дані про боржника: Товариство з обмеженою відповідальністю «Агро-Ритм», адреса місцезнаходження: 26319, Кіровоградська область, Гайворонський район, с. Жакчик, вул. Радгоспна, 5, код за .

Зобов`язати ТОВ «Агро-Ритм» в строк до 23.11.2020 року повторно надати суду письмовий доказ, витребуваний згідно ухвали суду від 15.10.2020 року, а саме: оригінал договору оренди землі від 13.02.2019 року, укладений між ОСОБА_1 та ТОВ «Агро-Ритм» щодо земельної загальною площею 3,0912 га на території Жакчицької сільської ради Гайворонського району Кіровоградської області, кадастровий номер :02:000:0826.

Роз`яснити, що відповідно до частини 7 статті 84 Цивільного процесуального кодексу України, особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

Копію ухвали для виконання скерувати до Гайворонського районного відділу державної виконавчої служби Гайворонського районного відділу державної виконавчої служби Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) та для відома всім сторонам.

Роз`яснити, що особа, на яку накладено штраф, має право подати клопотання про скасування ухвали про накладення на неї заходів процесуального примусу. Застосування до особи заходів процесуального примусу не звільняє її від виконання обов`язків, встановлених цим Кодексом.

Згідно зі статтями 353-355 ЦПК України на ухвалу може бути подано апеляційну скаргу до Кропивницького апеляційної суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя: М. М. Ханас