головуючий у суді І інстанції Писанець В.А.
суддя-доповідач у суді ІІ інстанції Мостова Г.І.
ПОСТАНОВА

Іменем України

21 грудня 2020 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого: Мостової Г.І.,

суддів: Рейнарт І.М., Слюсар Т.А.,

за участю секретаря судового засідання: Сердюк К.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - адвоката Жигальської Юлії Юріївни на рішення Печерського районного суду міста Києва від 11 березня 2020 року

у справі за позовом ОСОБА_1 до Політичної партії «Опозиційний Блок», Державного реєстратора Міністерства юстиції України Орли Юлії Сергіївни, Міністерства юстиції України, про визнання недійсними рішень, скасування реєстраційних дій та зобов`язання вчинити дії, -

в с т а н о в и в :

У грудні 2018 року ОСОБА_1 звернулась до Печерського районного суду міста Києва з позовом до політичної партії «Опозиційний блок», Державного реєстратора Міністерства юстиції України Орли Ю.С., Міністерства юстиції України, у якому просила визнати недійсними рішення другого етапу VII З`їзду Політичної партії «Опозиційний блок» від 27 травня 2016 року; визнати протиправним та скасувати рішення державного реєстратора Міністерства юстиції України Орли Ю.С. щодо державної реєстрації 11 липня 2016 року внесення змін до відомостей про Політичну партію «Опозиційний блок», зокрема: внесення змін до відомостей про юридичну особу, що не пов`язані зі змінами в установчих документах, зміни керівника юридичної особи, зміни складу підписантів, державної реєстрації змін до установчих документів юридичної особи, зміни органу управління; зобов`язати Міністерство юстиції України внести до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань запис про скасування вищезазначених реєстраційних дій щодо Політичної партії «Опозиційний блок».

Позов мотивований тим, що рішення VII З`їзду Політичної партії «Опозиційний блок» від 27 травня 2016 року, оформлені Протоколом другого етапу №7/2 від 27 травня 2016 року є нелегітимними в силу положень Статуту Політичної партії «Опозиційний блок», оскільки Політрада Політичної партії «Опозиційний блок» не приймала рішення про проведення такого з`їзду, а відтак, позивач вказує, що вимоги до відповідачів, як суб`єктів владних повноважень, викладені у позові є похідними від вимог про визнання недійсними рішень з`їзду, а тому також є протиправними та підлягають скасуванню.

Рішенням Печерського районного суду міста Києва від 11 березня 2020 року залишено без задоволення позов ОСОБА_1 .

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції обґрунтував свої висновки тим, що до повноважень З`їзду Партії, як загальних зборів учасників товариства, належить вирішення будь-яких питань товариства, отже цей орган мав повне право своїм рішенням передбачити особливий порядок проведення З`їзду у два етапи, тому позовні вимоги не знайшли свого підтвердження.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, представник ОСОБА_1 - адвокат Жигальська Ю.Ю. подала апеляційну скаргу, у якій просить скасувати рішення Печерського районного суду міста Києва від 11 березня 2020 року та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позов у повному обсязі.

Апеляційна скарга мотивована тим, що заявник вважає оскаржуване рішення безпідставним та необґрунтованим, ухваленим з порушенням норм матеріального та процесуального права, з огляду на те, що обставини справи досліджені судом неповно, поверхово та упереджено, а висновки суду ґрунтуються на неналежним доказах. Вказані порушення призвели до істотного порушення права позивача на справедливий суд, принципів об`єктивності, справедливості та неупередженості судочинства, що є беззаперечною підставою для скасування рішення.

Повноваження З`їзду вичерпно визначені п. 7.2 Статуту, серед яких значиться неправильно розтлумачене судом повноваження «здійснює інші повноваження, передбачені цим Статутом». Вказаний пункт розширеному тлумаченню не підлягає та слідуючи Букві Закону останній полягає в наділенні З`їзду широкими повноваженнями, з єдиним обмеженням - таке повноваження має бути передбачене Статутом. Зокрема, якщо З`їзду необхідно прийняти рішення з питання не визначеного Статутом, першочергово необхідно внести зміни до Статуту у відповідному його розділі і тільки потім приймати таке рішення.

Право З`їзду змінювати регламент роботи Партії п. 7.2 Статуту не передбачає, у зв`язку із чим не можна вважати висновки суду закономірними та такими, що відповідають обставинам справи, а тим більше Статуту.

Вимоги Реєстратора та Міністерства юстиції України є похідними від основної вимоги про визнання недійсним рішень та скасування Протоколу № 7/2 другого етапу VII З`їзду Політичної партії «Опозиційний блок» від 27 травня 2016 року, а тому підлягають задоволенню незалежно від будь-яких обставин у випадку встановлення невідповідності прийнятих рішень Конституції, законам України або Статуту Партії.

Представник Політичної партії «Опозиційний блок» - адвокат Бабіч О.І, подав відзив на апеляційну скаргу, у якому зазначає, що доводи, якими обґрунтовується апеляційна скарга не знаходять свого підтвердження в матеріалах справи, а тому апеляційна скарга має бути залишена без задоволення, а оскаржуване рішення суду першої інстанції без змін.

Міністерство юстиції України в особі представника - Новіцької Л.О. подало відзив на апеляційну скаргу, у якому зазначає, що рішення суду першої інстанції є законним та обґрунтованим, таким що прийняте з повним, всебічним дослідженням доказів у справі, з дотриманням імперативних приписів норм матеріального та процесуального права. Державна реєстрація змін до відомостей про Політичну партію «Опозиційний блок» була здійснена державним реєстратором у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Спір щодо оскарження дій та рішень суб`єктів владних повноважень у сфері державної реєстрації, - є публічно-правовим спором, а відтак, розгляд цієї справи в частині вимог до державного реєстратора Міністерства юстиції України Орли Ю.С. та Міністерства юстиції України віднесено до юрисдикції адміністративних судів та має здійснюватись в порядку адміністративного судочинства.

Колегія суддів, вислухавши доповідь судді-доповідача, пояснення учасників справи, вивчивши матеріали справи, доводи апеляційної скарги та відзиву на неї, вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з огляду на таке.

Судом встановлено, що 26 серпня 2014 року на З`їзді Політичної партії «Закон і Порядок», який оформлено Протоколом № 5, ОСОБА_1 було обрано членом Політради Партії, та, серед іншого, вирішено питання про зміну найменування Політичної партії «Закон і Порядок» на Політичну партію «Опозиційний блок» (надалі по тексту - Політична партія) та внесено відповідні зміни до Статуту та Програми Партії.

Як вбачається з матеріалів справи, 27 травня 2016 року було проведено другий етап VII З`їзду Політичної партії «Опозиційний блок», який оформлено протоколом №7/2, та на якому було зокрема,

затверджено нову редакцію статуту Політичної партії «Опозиційний блок» та

вирішено питання про дострокове припинення повноважень керівних органів та керівних осіб Політичної партії «Опозиційний блок» в тому числі і позивача ОСОБА_1 , обрано співголів Політичної партії «Опозиційний блок», членів Політвиконкому Політичної партії «Опозиційний блок», Співголів Політвиконкому Політичної партії «Опозиційний блок» Політради Політичної партії «Опозиційний блок», Центральної контрольно-ревізійної комісії Політичної партії «Опозиційний блок», співголів Центральної контрольно-ревізійної комісії Політичної партії «Опозиційний блок» та ряд інших організаційних питань (а.с. 34-71).

06 червня 2016 року до реєструючого органу надійшли документи для державної реєстрації змін про юридичну особу - Політичну партію «Опозиційний блок», що містяться в Єдиному державному реєстрі, у тому числі змін до статуту та у складі керівних органів.

За результатами проведеної правової експертизи на підставі вищевикладених нормативних актів встановлено, що документи політичної партії, надані для державної реєстрації змін до відомостей про юридичну особу, що містяться в Єдиному державному реєстрі, відповідають вимогам Конституції та законам України.

На підставі затвердженого правового висновку, складеного за результатами проведення правової експертизи, державним реєстратором на підставі рішення другого етапу VІІ З`їзду Партії від 27 травня 2016 року було прийнято рішення від 07 липня 2016 року № 184/19.4 про державну реєстрацію зміни керівника, змін до установчих документів, зміни складу підписантів Політичної партії «Опозиційний блок» та внесено до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань записи щодо наступних реєстраційних дій:

«Внесення змін до відомостей про юридичну особу, що не пов`язані зі змінами в установчих документах; 11.07.2; Орла Юлія Сергіївна ; Мін`юст; зміна керівника юридичної особи, зміна складу підписантів».

«Державна реєстрація змін до установчих документів юридичної особи; 11.07.2; Орла Юлія Сергіївна ; Мін`юст; зміна органу управління».

В результаті вищезазначених змін було зареєстровано Статут Політичної партії «Опозиційний блок» та змінено склад керівних органів Політичної партії «Опозиційний блок».

Листом від 07 липня 2016 року № 5992-0-030-16-19.4 Міністерством юстиції України повідомлено Політичну партію «Опозиційний блок» про державну реєстрацію змін та направлено копію рішення про державну реєстрацію змін про політичну партію, що містяться в Єдиному державному реєстрі.

Вказане, на переконання позивача, свідчить про те, що з`їзд Політичної партії «Опозиційний блок» не може вважатися повноважним та вирішувати питання, пов`язані із внесення змін до Статуту, оскільки

була порушена процедура проведення та скликання з`їзду Політичної партії;

статутом Політичної партії не передбачена можливість проведення з`їзду партії в два етапи з постійним та незмінним складом делегатів такого з`їзду;

з огляду на необмежені виключні повноваження з`їзду партії, відбувається захоплення та присвоєння управлінських функцій в середині Політичної партії делегатами такого з`їзду в декілька етапів;

з прийняттям рішення про проведення з`їзду Політичної партії в другий етап (не передбачений статутом) делегати з`їзду фактично порушили таке право інших членів партії;

для прийняття рішення стосовно затвердження змін до статуту необхідною була підтримка 76 голосів делегатів, а не 69 голосів, як встановлено протоколом вищезазначеного з`їзду.

положення статуту Політичної партії відповідно до якого для прийняття такого рішення необхідною була наявність 2/3 голосів делегатів, фактично протирічить положенням чинного законодавства.

Обґрунтовуючи позов вищевказаним, позивач звернулася до суду з позовом про визнання недійсними рішення другого етапу VII З`їзду Політичної партії «Опозиційний блок» від 27 травня 2016 року,

про визнання протиправним та скасування рішення державного реєстратора Міністерства юстиції України Орли Ю.С. щодо державної реєстрації 11 липня 2016 року внесення змін до відомостей про Політичну партію «Опозиційний блок», зокрема: внесення змін до відомостей про юридичну особу, що не пов`язані зі змінами в установчих документах, зміни керівника юридичної особи, зміни складу підписантів, державної реєстрації змін до установчих документів юридичної особи, зміни органу управління;

про зобов`язання Міністерства юстиції України внести до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань запис про скасування вищезазначених реєстраційних дій щодо Політичної партії «Опозиційний блок».

Відповідно до частини 6 статті 55 Конституції України кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Частиною другою статті 124 Конституції України визначено, що юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи.

Відтак, судовому захисту підлягає суб`єктивне право особи, яке виникло внаслідок існування юридичного спору між особою, та, в даному випадку, Політичною партією.

Умовою для звернення особи до суду з позовом є наявність у позивача переконання в порушенні його прав або свобод чи в існуванні перешкод у здійсненні цих прав.

Порушенням суб`єктивного права особи є створення будь-яких перепон у реалізації нею свого суб`єктивного права, що унеможливлюють одержання особою того, на що вона має право розраховувати в разі належної поведінки зобов`язаної особи.

Отже, неодмінною ознакою порушення права особи є зміна стану суб`єктивних прав та обов`язків особи, тобто припинення чи неможливість реалізації її права та/або виникнення додаткового обов`язку.

Таким чином, якщо особа вважає, що її суб`єктивне право у певних правовідносинах не може бути реалізованим належним чином, або на неї протиправно поклали певний обовёязок, така особа має право звернутися за судовим захистом. У разі відповідного звернення особи суд повинен розглянути питання щодо наявності порушення суб`єктивного права заявника у конкретних правовідносинах і на підставі цього вирішити спір.

Крім того, судовому захисту підлягає також охоронюваний законом інтерес.

У Рішенні від 01 грудня 2004 № 18-рп/2004 Конституційний Суд України розтлумачив, що поняття «охоронюваний законом інтерес» треба розуміти як прагнення до користування конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом, як зумовлений загальним змістом об`єктивного і прямо не опосередкований у суб`єктивному праві простий легітимний дозвіл, що є самостійним об`єктом судового захисту та інших засобів правової охорони з метою задоволення індивідуальних і колективних потреб, які не суперечать Конституції і законам України, суспільним інтересам, справедливості, добросовісності, розумності та іншим загальноправовим засадам.

Отже, охоронюваний законом інтерес полягає у прагненні особи набути певних матеріальних або нематеріальних благ з метою задоволення певних потреб, якщо такі прагнення є абстрактними, тобто не випливають із певного суб`єктивного права у конкретних правовідносинах. Тому порушенням охоронюваного законом інтересу, яке дає підстави для звернення особи за судовим захистом, є створення об`єктивних перешкод на шляху до здобуття відповідного матеріального та/або нематеріального блага.

Водночас за відсутності об`єктивного порушення прав чи законних інтересів особи її вимоги не підлягають задоволенню.

Викладені конституційні норми кореспондуються з нормами Цивільного процесуального Кодексу України.

Відповідно до частини 1 статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (частина 1 стаття 5 ЦПК України).

Отже, судовому захисту в цивільних судах підлягають порушені, невизнані або оспорювані права, свободи та законні інтереси особи. При цьому позивач на власний розсуд визначає, які і яким чином порушені його права, свободи чи інтереси.

Визначальним для вирішення питання про обґрунтованість вимог особи у розв`язанні спору є встановлення факту порушення відповідних прав, свобод чи інтересів такої особи.

Положення пунктів 4 і 5 частини 3 статті 175 ЦПК України дає підстави зробити висновок, що предмет позову - це певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення, яка опосередковується відповідним способом захисту прав або інтересів. Підстави позову - це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Як вбачається з позовної заяви, звертаючись до суду позивач не вказує, які її права, свободи та законні інтереси порушені, та яким чином внаслідок проведення другого етапу VII з`їзду Політичної партії «Опозиційний блок» та затвердження нової редакції статуту Політичної партії, здійснення у зв`язку з цим державної реєстрації зміни керівника, змін до установчих документів, зміни складу підписантів та внесення записів щодо цих реєстраційних дій.

А також, вирішуючи спір, та надаючи оцінку наявності порушеного права, свободи та законного інтересу на момент звернення до суду, колегія апеляційного суду враховує, що позивачем не вказаного яким чином задоволення позову про визнання недійсним рішення З'їзду Політичної Партії та скасування державної реєстрації зміни керівника, змін до установчих документів Політичної партії «Опозиційний блок» та інше, забезпечить відновлення порушеного права чи охоронювального інтересу позивача ОСОБА_1 і якого.

Відсутність порушеного права, свобод та законного інтересу позивача встановлюється при розгляді справи по суті та є підставою для прийняття судового рішення про відмову в позові.

Отже, встановивши відсутність порушеного права, свобод та законного інтересу позивача, колегія апеляційного суду дійшла висновку про відмову в позові саме з цих правових підстав.

А також, враховуючи положення частини 6 статті 367 ЦПК України, колегія апеляційного суду не приймає та не розглядає підстави позову, якими позивач обґрунтовує наявність порушеного права, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції, та які зазначені його в апеляційній скарзі.

Відмовляючи у задоволені позову, суд першої інстанції помилково обґрунтував свої висновкинаявністю повноважень З`їзду Політичної Партії на вирішення будь-яких питань.

Таким чином, рішення Печерського районного суду міста Києва від 11 березня 2020 року підлягає зміні в мотивувальній частині щодо правового обґрунтування відмови у задоволенні позову.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.

Керуючись статтями 367, 369, 374, 375, 381-384 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Жигальської Юлії Юріївни задовольнити частково.

Рішення Печерського районного суду міста Києва від 11 березня 2020 року змінити, виклавши мотивувальну частину рішення в редакції цієї постанови.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів із дня складення повного судового рішення шляхом подачі скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст постанови складено 04 січня 2021 року.

Головуючий Г.І. Мостова

Судді І.М. Рейнарт

Т.А. Слюсар