ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/2405/20 Справа № 209/3822/19 Суддя у 1-й інстанції - Лобарчук О.О. Суддя у 2-й інстанції - Єлізаренко І. А.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 лютого 2020 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати у цивільних справах Дніпровського апеляційного суду у складі:

головуючого судді Єлізаренко І.А.

суддів Красвітної Т.П., Свистунової О.В.,

за участі секретаря Бондаренко В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Обслуговуючого кооперативу Гаражний кооператив Дніпро-ОК на ухвалу Дніпровського районного суду м.Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 18 листопада 2019 року про відмову у відкритті провадження у справі за позовом Обслуговуючого кооперативу Гаражний кооператив Дніпро-ОК до Кам`янської міської ради Дніпропетровської області про скасування рішень органу місцевого самоврядування,-

В С Т А Н О В И Л А:

Ухвалою Дніпровського районного суду м.Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 18 листопада 2019 року було відмовлено у відкритті провадження у справі за позовом Обслуговуючого кооперативу Гаражний кооператив Дніпро-ОК до Кам`янської міської ради Дніпропетровської області про скасування рішень органу місцевого самоврядування.

В апеляційній скарзі Обслуговуючий кооператив Гаражний кооператив Дніпро-ОК просить ухвалу суду від 18 листопада 2019 року про відмову у відкритті провадження у справі скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції, посилаючись на порушення судом норм процесуального права.

У відзиві на апеляційну скаргу Кам`янська міська рада Дніпропетровської області просила апеляційну скаргу залишити без задоволення, ухвалу суду залишити без змін, посилаючись на її законність та обгрунтованість.

Перевіривши матеріали справи, законність та обґрунтованість ухвали суду в межах доводів апеляційної скарги та заявлених позовних вимог, колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу задовольнити з наступних підстав.

Згідно з п.4 ч.1ст.379 ЦПК України підставою для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі і направлення справи для подальшого розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

У листопаді 2019 року Обслуговуючого кооперативу Гаражний кооператив Дніпро-ОК звернувся до суду з позовом до Кам`янської міської ради Дніпропетровської області про скасування рішень органу місцевого самоврядування (а.с.3-13).

Ухвалою Дніпровського районного суду м.Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 18 листопада 2019 року було відмовлено у відкритті провадження у справі за позовом Обслуговуючого кооперативу Гаражний кооператив Дніпро-ОК до Кам`янської міської ради Дніпропетровської області про скасування рішень органу місцевого самоврядування, на підставі п.1 ч.1 ст. 186 ЦПК України. Розяснено право позивача повтроного звернення з даними позовними вимогами до суду в порядку адміністративного судочинства (а.с.26).

З таким висновком суду погодитися не можливо з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст.19 ЦПК України, закріплено, що суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами.

Суди мають виходити з того, що критеріями відмежування справ цивільної юрисдикції від інших є, по-перше, наявність у них спору про право цивільне (справи за позовами, що виникають із будь-яких правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства), по-друге, суб`єктний склад такого спору (однією зі сторін у спорі є, як правило, фізична особа).

За змістом п. 1 ч. 1 ст. 19 КАС України, в редакції, що діє з 15 грудня 2017 року, юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Вжитий у цій процесуальній нормі термін «суб`єкт владних повноважень» означає орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їхню посадову чи службову особу, інший суб`єкт при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, у тому числі на виконання делегованих повноважень.

Таким чином, до компетенції адміністративних судів належать спори фізичних чи юридичних осіб з органом державних влади, органом місцевого самоврядування, їхньою посадовою чи службовою особою, предметом яких є перевірка правильності рішень, дій чи бездіяльності цих органів (цих осіб), відповідно прийнятих чи вчинених ними при здійсненні владних управлінських функцій.

Отже, для визнання спору публічно-правовим необхідна наявність двох ознак: 1) хоча б однією його стороною має бути суб`єкт владних повноважень; 2) предметом такого спору має бути оскарження рішення, дії чи бездіяльності цього суб`єкта владних повноважень в аспекті публічних правовідносин, що склалися між сторонами.

Правовідносини щодо володіння, користування і розпорядження землею регулюються, зокрема, приписами ЗК України, а також прийнятими відповідно до нього нормативно-правовими актами.

Згідно із частинами другою та третьою статті 78 ЗК України право власності на землю набувається та реалізується на підставі Конституції України, цього Кодексу, а також інших законів, що видаються відповідно до них. Земля в Україні може перебувати у приватній, комунальній та державній власності.

За частиною першою статті 116 ЗК України громадяни та юридичні особи набувають права власності та права користування земельними ділянками із земель державної або комунальної власності за рішенням органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування в межах їх повноважень, визначених цим Кодексом, або за результатами аукціону.

Порядок набуття права власності та права користування земельними ділянками із земель державної або комунальної власності громадянами та юридичними особами передбачено вказаною статтею та статтями 118, 122 ЗК України.

Таким чином, рішення органу місцевої влади у сфері земельних відносин може оспорюватися з точки зору його законності, а вимога про визнання такого акта незаконним - розглядатися в порядку цивільного або господарського судочинства, якщо за результатом його реалізації у фізичної чи юридичної особи виникло право цивільне й спірні правовідносини, на яких ґрунтується позов, мають приватно-правовий характер. У такому випадку вимогу про визнання незаконним розпорядження можна розглядати як спосіб захисту порушеного цивільного права за статтею 16 ЦК України та пред`являти до суду для розгляду в порядку цивільного або господарського судочинства, якщо фактично підґрунтям і метою пред`явлення позовної вимоги про визнання розпорядження незаконним є оспорювання цивільного права особи.

З матеріалів справи вбачається, що у листопаді 2019 року Обслуговуючого кооперативу Гаражний кооператив Дніпро-ОК звернувся до суду з позовом до Кам`янської міської ради Дніпропетровської області про скасування рішень органу місцевого самоврядування (а.с.3-13).

Ухвалою Дніпровського районного суду м.Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 18 листопада 2019 року було відмовлено у відкритті провадження у справі за позовом Обслуговуючого кооперативу Гаражний кооператив Дніпро-ОК до Кам`янської міської ради Дніпропетровської області про скасування рішень органу місцевого самоврядування, на підставі п.1 ч.1 ст. 186 ЦПК України (а.с.26).

Постановляючи ухвалу про відмову у відкритті провадження у справі, суд першої інстанції послався на те, що позовна заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, оскільки у позивача не виникло цивільне речове право в результаті та після реалізації рішення суб`єкта владних повноважень.

В пункті 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 16 квітня 2004 року Про практику застосування судами земельного законодавства при розгляді цивільних справ роз`яснено, що земельні спори громадян з органами державної влади та органами місцевого самоврядування з питань надання земельної ділянки для ведення фермерського господарства у випадках, передбачених законодавством, а також спори з майнових питань, пов`язаних із земельними відносинами, за участю громадян, що є членами фермерського господарства, їхніх спадкоємців тощо розглядаються за правилами цивільного судочинства.

Як вбачається із позовної заяви сторонами у справі є Обслуговуючий кооператив Гаражний кооператив Дніпро-ОК та Кам`янська міська рада Дніпропетровської області.

Таким чином, суд першої інстанції належним чином не визначив характер спору, не визначився належним чином із суб`єктним складом правовідносин, предметом та підставами заявлених вимог, та дійшов передчасного висновку про відмову у відкритті провадження у даній справі з тих підстав, що справа підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства.

За таких обставин, враховуючи вищевикладене апеляційну скаргу слід задовольнити, ухвалу Дніпровського районного суду м.Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 18 листопада 2019 року про відмову у відкритті провадження у справі скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 367, 379, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, колегія суддів,

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Обслуговуючого кооперативу Гаражний кооператив Дніпро-ОК - задовольнити.

Ухвалу Дніпровського районного суду м.Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 18 листопада 2019 року про відмову у відкритті провадження у справі за позовом Обслуговуючого кооперативу Гаражний кооператив Дніпро-ОК до Кам`янської міської ради Дніпропетровської області про скасування рішень органу місцевого самоврядування скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя

Судді