Провадження № 2/761/1186/2020
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 жовтня 2020 року Шевченківський районний суд м. Києва

головуючого - судді Мальцева Д.О.,

за участю секретаря Жигня І.В.

позивач ОСОБА_1

представник позивача ОСОБА_2

відповідач ОСОБА_3

представник ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Шевченківського районного суду міста Києва, в зал,33і судових засідань, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири,

В С Т А Н О В И В:

У квітні 2019 року до Шевченківського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про відшкодування майнової та моральної шкоди. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 23.10.2018 року у квартирі АДРЕСА_1 , яка належить позивачу, відбулося залиття гарячою водою з вини власника квартири АДРЕСА_2 , яка розташована поверхом вище. Указане підтверджується Актом комісії ВОП «Михайлівська» від 23.10.2018 року, 14.03.2019 року. Розмір завданої шкоди (відновлювального ремонту) - 85 365 грн. підтверджується звітом суб`єкта оціночної діяльності « ОСОБА_5 » від 09.11.2018 року. Окрім того, на думку позивача йому завдано моральну шкоду, яку він оцінює у 30 000 грн., оскільки тривалий час було порушено його право власності, він зазнав тривалих переживань та страждань щодо пошкодження його майна і небажання винуватої особи відшкодувати завдані збитки.

З урахуванням наведеного просив суд стягнути із відповідача 85 365 грн. майнової шкоди, 30 000 моральної шкоди і 3 000 витрат на експертні послуги.

Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва від 15.01.2020 року відкрито провадження у цивільній справі за вказаним позовом, розгляд якої вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва від 28.05.2020 року клопотання представника позивача про допит свідків задоволено. Викликано у судове засідання у якості свідків ОСОБА_6 ( АДРЕСА_3 ), ОСОБА_7 ( АДРЕСА_4 ) для допиту у судовому засіданні.

Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва від 06.08.2020 року заяву відповідача про допит свідків задоволено. Викликано у судове засідання у якості свідків ОСОБА_8 ( АДРЕСА_5 ), ОСОБА_9 ( АДРЕСА_6 ). для допиту у судовому засіданні.

Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва від 23.09.2020 року клопотання представника відповідача про призначення судової будівельно-технічної експертизи у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про відшкодування шкоди завданої внаслідок залиття квартири залишено без розгляду.

Відповідач та його представник у судовому засіданні просили відмовити в задоволенні позову.

У судовому засіданні позивач та його представник позовні вимоги підтримали, просили їх задовольнити в повному обсязі.

Вислухавши пояснення присутніх в судовому засіданні позивача та його представника, відповідача та його представника, дослідивши матеріали справи, судом встановлені наступні обставини та відповідні ним правовідносини.

Так, судом встановлено, що, позивач ОСОБА_1 проживає та зареєстрований у квартирі АДРЕСА_1 .

Відповідач ОСОБА_3 проживає та зареєстрований АДРЕСА_7 .

Відповідно до Акту без номеру від 23.10.2018 року, затвердженого першим заступником начальника ВОП «Михайлівська ТОВ «Індустріальний будівельний холдинг», комісія у складі інженера ОСОБА_12, майстра ОСОБА_10 , майстра ОСОБА_11 склали акт з приводу залиття АДРЕСА_1 22.10.2018 року, внаслідок виходу із ладу мережі центрального опалення в приміщенні ванної кімнати з міжповерхового перекриття АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 . Під час обстеження виявлено: у коридорі, площею 12,8 кв.м пошкоджена стеля підвісна; у санвузлі пошкоджена стеля підвісна площею до 2 кв.м; у кімнаті, площею до 32 кв.м, пошкоджена стеля підвісна до 8 кв.м, стіни до 10 кв.м; у кімнаті, площею 2,9 кв.м, пошкоджені стеля і стіни по всій площі.

Згідно звіту суб`єкта оціночної діяльності « ОСОБА_5 » від 09.11.2018 року ринкова вартість відшкодування збитків, завданих квартирі АДРЕСА_1 22.10.2018 року через залиття, складає 85 365 грн.

Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року №?76 і зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25.08.2005 року №?927/11207 (надалі - Правила), передбачено, що в разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил).

Аналізуючи норми Правил щодо складання акту про залиття, Верховний Суд у постанові від 21.02.2018 року (справа №2-1974/11) вказав, що в додатку № 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою.

В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття.

З досліджуваного в судовому засіданні Акта про залиття вбачається, що в ньому не зазначено даних про власників квартир АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2 . Акт про залиття містить інформацію про пошкоджене майно в квартирі АДРЕСА_1 . Акт не містить інформації про присутність власників квартир АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 під час обстеження квартири АДРЕСА_1 . Окрім того, акт не містить даних, що вина сталася саме з вини власника квартири АДРЕСА_2 .

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Згідно роз`яснень, викладених в пункті 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України №6 від 27.03.1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини.

Отже, для відшкодування шкоди за правилами ст. 1166 ЦК необхідно довести такі факти: неправомірність поведінки особи; наявність шкоди; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою, а також вину завдавача шкоди. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.

Частина 2 ст. 1166 ЦК встановлює презумпцію вини завдавача шкоди, що означає, що особа, яка завдала шкоду, буде вважатися винною, якщо вона сама не доведе відсутність своєї вини.

Проте, саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди та її розмір, протиправність поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою.

Разом із тим, із змісту Акту про залиття вбачається, що він засвідчує факт залиття квартири АДРЕСА_1 , при цьому через відсутність обов`язкових даних, які мають бути відображені в цьому документі, цей Акт складений з порушенням вимог Правил, а тому цей акт не може бути належним і допустимим доказом заподіяння відповідачем майнової шкоди; також у вказаному акті відсутні дані про те, що залиття сталося саме з вини власника квартири АДРЕСА_2 .

Допитані у судовому засіданні свікди ОСОБА_6 , ОСОБА_7 надали покази щодо залиття квартири АДРЕСА_1 . Таким чином, судом не приймаються до уваги покази свідків щодо протиправних дій відповідача.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Частиною 1 ст. 76 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Частинами 6, 7 ст. 81 ЦПК України передбачено, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Суд прийшов до висновку, що позивач не довів факт протиправних дій (бездіяльності) відповідача і причинний зв`язок між цією протиправною поведінкою та заподіяною шкодою, а відтак підстави для відшкодування майнової шкоди відсутні.

За недоведеності факту неправомірних дій (бездіяльності) відповідача також відсутні підстави для відшкодування моральної шкоди.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 15, 16, 1166, 1167 ЦК України, Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року №76, ст.ст. 12, 13, 76-81, 89, 95, 141, 229, 258, 259, 263-265, 268, 273, 352, 354 ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, - залишити без задоволення.

Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення через Шевченківський районний суд м. Києва.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: