Справа № 754/198/18
У Х В А Л А

Іменем України

17 лютого 2020 року Суддя Деснянського районного суду м.Києва Зотько Т.А., розглянувши заяву позивача ОСОБА_1 про відвід судді, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом до Житлово-будівельного кооперативу «Суднобудівник-16», про стягнення заборгованості. Вимогами вказаного позову є: стягнення з Житлово-будівельного кооперативу «Суднобудівник-16» на користь позивача суми боргу в розмірі 6408,00 грн. за виконані роботи за Актом від 24 січня 2017 року та за Договором від 15 січня 2017 року; стягнення з Житлово-будівельного кооперативу «Суднобудівник-16» на користь позивача пені в розмірі 650,00 грн. за порушення умов проведення розрахунків за Договором від 15 січня 2017 року; стягнення з Житлово-будівельного кооперативу «Суднобудівник-16» на користь позивача суми морального збитку, завданого переслідуванням та утиском прав позивача в розмірі 10000,00 грн.

Ухвалою судді Деснянського районного суду м. Києва від 12.01.2018 року вказану позовну заяву було залишено без руху та надано строк на усунення недоліків.

Позивачем на виконання вищевказаної ухвали суду, у встановлений суддею строк, було усунуто зазначені судом недоліки.

Ухвалою судді Деснянського районного суду м. Києва від 31.01.2018 року було відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання.

Ухвалою від 22.03.2018 року, яка занесена до протоколу судового засідання прийнято до спільного розгляду з первісною позовною заявою зустрічний позов Житлово-будівельного кооперативу «Суднобудівник-16» до ОСОБА_1 , про визнання договору неукладеним.

14.02.2020 позивачем ОСОБА_1 через канцелярію суду подано заяву про відвід судді Деснянського районного суду м. Києва Зотько Т.А., яку мотивовано тим, що під час судового засідання від 11 лютого 2020 року у позивача було вилучено оригінал спірного договору, в якому ставився під сумнів підпис на документі (п. 11 Додатку). Разом з тим, на цьому ж засіданні позивачем ставився під сумнів і акт відповідача від 27 лютого, який той надав в якості доказів і який розходився по даті з таким самим актом від 27 березня 2017 року. Але цей оригінал акту від 27 лютого 2017 року не було вилучено у відповідача. не було витребувано і оригіналу того самого акту від 27 березня. Зазначені обставини свідчать про не рівне ставлення суду до сторін процесу, про упередженість до позивача. Про упереджені наміри суду йти на поводу відповідача і призначити нікчемну експертизу, яка по суті спору нічого не вирішує. В іншому випадку суддею під час судового засідання не вилучався би оригінал спірного договору, оскільки в цьому взагалі немає ніякої необхідності. Отже, суддя заздалегідь позначила намір призначити по справі експертизу, яка спрямована на черговий етап затягування розгляду справи та накручування витрат на кооператив та подальші послуги недобросовісного адвоката. Під час допиту свідка ОСОБА_2 його адвокат Богданов втручався без будь-якого дозволу Головуючого в процес та сам відповідав та поставлені свідку запитання. Таких епізодів було дуже багато, при цьому суддя Зотько жодного разу не відреагувала на неналежну поведінку Адвоката в судових засіданнях, незважаючи на протести позивача.

Таким чином, ОСОБА_1 вважає, що під час розгляду справи, зокрема 11.02.2020 року суддею Зотько Т.А. грубо порушувались права позивача, про що він неодноразово заявляв свої протести, суддя не забезпечила рівності прав сторін під час перехресного опитування свідка, всіляко утискала позивача, втручаючись безпідставно в ході опитувань, приховано підказувала яким чином відповідати відповідачу на незручні запитання, посилаючись на погану пам`ять. За цих обставин позивач не мав можливості витримати обрану стратегію опитування та довести окремі обставини, які мають значення для правильного та повного розкриття свідка, визначення та оцінки його пояснень, як підстави вимог позовної заяви.

Отже, за цих обставин в їх сукупності позивач вважає, що даний суддя упереджено і необ`єктивно ставиться до нього, як до учасника судового процесу, в свою чергу проявляючи не односторонню прихильність і лояльність до відповідача, дозволивши тому зловживати своїми процесуальними правами, що постійно призводить до обмеження та втрати процесуальних праві позивача, а тому враховуючи викладені в заяві обставини ОСОБА_1 , звернувся до суду з проханням про відвід судді Зотько Т.А., від розгляду даної справи. Вивчивши доводи заяви, дослідивши матеріали справи, суд дійшов до наступного висновку.

Відповідно до ст. 36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 40 ЦПК України, якщо суд доходить до висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У такому випадку вирішення питання про відвід судді здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першої статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Статтями 36-37 ЦПК України встановлений вичерпний перелік підстав, за яких суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу).

Стаття 6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини гарантує кожному право на справедливий суд. Відповідно до п. 1 зазначеної статті кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, установленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 09 листопада 2006 року по справі «Білуха проти України» зазначено, що відповідно до усталеної практики Суду наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (рішення ЄСПЛ у справі «Ветштайн проти Швейцарії», пункт 43).

У відповідності з практикою Європейського суду з прав людини наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції з прав людини та основоположних свобод повинна визначатись суб`єктивними та об`єктивними критеріями.

Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі.

Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

В судовому засіданні від 11.02.2020 року, з урахуванням висловленої думки позивача з приводу заявленого клопотання представником відповідача, було оголошено перерву, для можливості підготуватись позивачу та викласти свою позицію щодо вказаного клопотання. При цьому, оригінал договору не вилучався судом, а тільки був оглянутий в судовому засіданні та по його закінченню був повернутий позивачу.

За таких обставин, заява про відвід не містить обгрунтованих підстав упередженості судді та не вбачається процесуальних порушень зі сторони головуючого.

З огляду на викладене, суддя приходить до висновку, що заява про відвід судді Зотько Т.А. є необґрунтованою.

Відповідно до вимог ч.3 ст.40 ЦПК України, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.( Частина третя статті 40 в редакції Закону № 460-IX від 15.01.2020).

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 36 - 40 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

Визнати заяву позивача ОСОБА_1 про відвід судді Зотько Т.А. у справі за позовом ОСОБА_1 до Житлово-будівельного кооперативу "Суднобудівник-16" про стягнення заборгованості та за зустрічною позовною заявою Житлово-будівельного кооперативу "Суднобудівник-16" до ОСОБА_1 , про визнання договору неукладеним- необґрунтованою.

Передати заяву на розгляд іншого судді у порядку, встановленому ч. 1 ст. 33 ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються в апеляційну скаргу на рішення суду.

Суддя: