У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 листопада 2020 року суддя Солом`янського районного суду м. Києва Калініченко О.Б., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ частки житлового будинку, визнання права власності, присвоєння частині житлового будинку окремої поштової адреси, припинення права спільної частково власності, перевіривши виконання вимог статей 175, 177 ЦПК України, -

В С Т А Н О В И В:

До суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , в якій позивач просить: виділити в натурі ОСОБА_1 відповідно до належної їй частки в розмірі 3/20 частини житлового будинку по АДРЕСА_1 як окремий об`єкт нерухомого майна наступні приміщення: житлову кімнату (площа 10,6 кв. м); тамбур (площа 3,0 кв. м); веранду (9,6 кв. м); вбиральню (1,1 кв. м); присвоїти їй частині житлового будинку окрему поштову адресу; визнати за позивачем право власності на виділені в натурі як окремий об`єкт нерухомого майна; припинити право спільної часткової власності на належну ОСОБА_1 частку в розмірі 3/30 частини житлового будинку по АДРЕСА_1 .

Вивченням матеріалів позовної заяви встановлено, що позовну заяву подано не у відповідності з вимогами, викладеними у ст. 175, 177 ЦПК України.

Позовна заява не відповідає вимогам п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, згідно з якими позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Так, позивачем заявлено позовні вимоги до відповідача ОСОБА_2 , яка є власником іншої 3/20 частини житлового будинку по АДРЕСА_1 .

Однак позивачка також в позовних вимогах просить присвоїти належній їй частці в розмірі 3/20 частини житлового будинку по АДРЕСА_1 , як окремому об`єкту нерухомого майна, окрему поштову адресу.

Між тим, позивачкою не визначено, у кого виникне обов`язок, у разі задоволення такої вимоги, виконувати рішення в цій частині.

Відповідно до ст. 37 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» прийняття рішень, зокрема, про присвоєння адрес об`єктів нерухомого майна віднесено до компетенції органів місцевого самоврядування.

Разом з тим, позивач не обґрунтовує підстави звернення з такою вимогою до зазначеного у позові відповідача та не викладає обставини як правове обґрунтування щодо умов, за яких у позивача виникає право такої вимоги щодо виділення належної їй частці як окремого об`єкту нерухомого майна та надання окремої поштової адреси.

Крім того, як вбачається з матеріалів справи, рішенням Залізничного районного суду м. Києва від 14.07.1992 року, попередньому власнику спірної частини будинку - ОСОБА_3 вже було виділено в натурі ті ж самі приміщення в буд. АДРЕСА_1 : частину житлової кімнати, тамбур, веранду, Ѕ частину вбиральні.

Так, в подальшому ці 3/20 частки житлового будинку перейшла у власність до ОСОБА_4 , а згодом договором дарування від 16.08.2018 року до позивача.

Позивач в позові посилається на положення ст. 364 ЦК України та зазначає, що рішенням від 14.07.1992 року технічна можливість виділу вже встановлена. При цьому, даним рішенням визначено також і виділ в натурі зазначених у позовних вимогах позивача приміщень, тобто є рішення суду, що набрало законної сили, за тими ж вимогами між попередніми співвласниками, яке є обов`язковим для їх правонаступників.

Разом з тим, позивачка не визначила відповідачами всіх співвласників майна, зокрема, власника 7/10 частки цього житлового будинку.

Таким чином, вбачається необхідність стороні позивача визначитися з позовними вимогами та їх обґрунтуванням, а також визначенням осіб, які мають за ними відповідати.

Крім того, при зверненні до суду позивачем сплачено судовий збір у розмірі 2093,40 грн. за вимогу майнового характеру, відповідно до зазначеної ціни позову.

Проте, з позовної заяви вбачається, що позивачем заявлено також три вимоги немайнового характеру

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою справляється судовий збір - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Таким чином, відповідно до ставок Закону України «Про судовий збір» позивачу необхідно доплатити судовий збір у розмірі 2522,40 грн. на рахунок № UA0026010, Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38050812, код банку отримувача (МФО): 899998, код класифікації доходів бюджету: 22030101, отримувач коштів: УК у Солом`янському районі м. Києва/22030101.

Згідно з частинами 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

В разі невиконання вимог, зазначених в ухвалі, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

З огляду на викладене, позовна заява підлягає залишенню без руху.

Керуючись ст.ст. 175-177, 185 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ частки житлового будинку, визнання права власності, присвоєння частині житлового будинку окремої поштової адреси, припинення права спільної частково власності залишити без руху.

Надати строк на усунення недоліків терміном п`ять днів з моменту отримання копії ухвали з урахуванням вимог, викладених в ухвалі.

Роз`яснити, що в разі невиконання вимог, зазначених в ухвалі, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Ухвала, в частині визначення розміру судових витрат, може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: