Справа № 333/4337/19
Провадження № 2/333/246/2020
РІШЕННЯ

Іменем України

12 лютого 2020 року м. Запоріжжя

Комунарський районний суд м. Запоріжжя у складі:

головуючого судді Холода Р.С.,

при секретарі Єрохіної А.Б.,

за участю представника позивача ОСОБА_1 ,

третьої особи ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі Комунарського районного суду

м. Запоріжжя, цивільну справу за позовом ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , р.н.о.к.п.п. НОМЕР_1 , мешкає за адресою: АДРЕСА_1 до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , відоме місце проживання: АДРЕСА_1 , третя особа: приватний нотаріусу Запорізького міського нотаріального округу Масловець Л.С. ( АДРЕСА_3 ), ОСОБА_2 ( АДРЕСА_4 ) про визначення додаткового строку про прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_3 звернувся до Комунарського районного суду м. Запоріжжя із позовом до ОСОБА_4 , третя особа: приватний нотаріусу Запорізького міського нотаріального округу Масловець Л.С., ОСОБА_2 про визначення додаткового строку про прийняття спадщини.

В обґрунтування своїх позовних вимог позивач зазначив, що він є сином ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 . Після смерті матері залишилась спадщина 1/2 частини квартири за адресою АДРЕСА_1 . Зазначена квартира зареєстрована ЗМБТІ на праві спільної сумісної власності за померлою ОСОБА_5 та позивачем ОСОБА_3

21.01.2019 року позивач звернувся до приватного нотаріуса Запорізького міського нотаріального округу Масловець Л.С. із заявою про прийняття спадщини. На підставі даної заяви було заведено спадкову справу № 9/2019. Нотаріусом відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, про що винесено постанову, відповідно до якої для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. У зв`язку з тим, що спадкоємець за законом ОСОБА_3 не подав заяву при прийняття спадщини до 6 місяців і не був зареєстрований на день смерті з померлою ОСОБА_5 за однією адресою, строк для прийняття спадщини ОСОБА_3 пропустив, тому неможливо видати спадкоємцю свідоцтво про право на спадщину за законом. Своєчасно із заявою про прийняття спадщини ОСОБА_3 не звернувся, оскільки впродовж тривалого часу після смерті матері збирав всі необхідні документи, але не встиг подати документи через хворобу, через що й пропустив строк для подачі заяви для прийняття спадщини. Крім того, ОСОБА_3 вважав, що прийняв спадщину фактично, так як на руках мав оригінал свідоцтва про право власності на житло та постійно проживав в спірній квартирі. Нотаріусом було також повідомлено, що померла ОСОБА_5 склала заповіт на свого онука - ОСОБА_4 , якому заповіла йому свою частину спірної квартири, що належала їй на праві власності.

ОСОБА_4 є сином позивача, тривалий час знаходиться за межами України. Останнє відоме його місце проживання АДРЕСА_1 . Із заявою про оформлення спадщини за заповітом ОСОБА_4 не звертався до нотаріальної контори.

Тому, ОСОБА_3 просить суд визначити додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 , у 2 (два) місяці з моменту набрання законної сили даним рішенням суду.

13.08.2019 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, на підставі ч. 1 ст. 189 ЦПК України вирішено розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 19.09.2019 року підготовче провадження закрито, справу призначено до судового розгляду.

За клопотанням представника позивача ОСОБА_1 судом 19.09.2019 року було витребувано у приватного нотаріуса Запорізького міського нотаріального округу Масловець Л.С. копію спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 .

10.12.2019 року до участі у справі за клопотанням представника позивача в якості третьої особи було залучено ОСОБА_2 .

У судовому засіданні представник позивача адвокат Травянко І.В. наполягала на позовних вимогах, просила суд надати додатковий строк для подання заяви ОСОБА_3 про прийняття спадщини після смерті його матері ОСОБА_5 .

Відповідач ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, був повідомлений належним чином, надав заяву про розгляд справи без його участі, проти задоволення позовних вимог не заперечує.

Представник третьої особи - приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Масловець Л.С. в судове засідання не з`явилась, про дату, час та місце слухання справи була повідомлена належним чином, надала заяву про розгляд справи без її участі, її неявка не перешкоджає розгляду справи по суті.

У суді третя особа ОСОБА_2 зазначив, що він є братом позивача по матері, батьки у них різні. Він знає, що після смерті їх матері відкрилась спадщина на Ѕ частину квартири, але він не має наміру звертатись до нотаріальної контори і не заперечує, щоб ОСОБА_3 поновив строк та оформив спадщину.

Вислухавши думки учасників процесу, всебічно та повно з`ясувавши обставини справи, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи, надавши їм оцінку у сукупності з оголошеними та дослідженими матеріалами справи, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 2 ст. 124 Конституції України, юрисдикція судів поширюється на всі правовідносин, що виникають у державі.

Згідно з п. 1 ст. 6 Європейської Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, ратифікованої Україною, Законом України №475/97-ВР від 17.07.1997 року, яка відповідно до ст. 9 Конституції України є частиною національного законодавства України, кожна людина при визначенні її громадянських прав та обов`язків має право на справедливий розгляд справи незалежним та безстороннім судом.

Відповідно до ст. 55 Конституції України, кожному гарантується судовий захист його прав і свобод.

Згідно зі ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ст. 12,13 ЦПК України, суд розглядає справи на принципах змагальності і диспозитивності, цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно вимог ст.ст. 76,81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Згідно із ч. 3 ст. 1223 ЦК України право на спадкування виникає у день відкриття спадщини, яким відповідно до ч. 2 ст. 1220 ЦК України є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Положеннями ч. 1 ст. 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Частиною 1 ст. 1270 ЦК України встановлено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

З матеріалів справи вбачається, що позивач ОСОБА_3 є сином померлої ОСОБА_5 (а.с. 11).

Відповідач ОСОБА_4 є сином позивача ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 , актовий запис № 420 (а.с. 12).

ІНФОРМАЦІЯ_4 померла ОСОБА_5 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 (а.с. 13).

ОСОБА_5 склала заповіт зареєстрований у реєстрі за №46204848, відповідно до якого померла заповіла всю належну їй частку квартири АДРЕСА_5 , своєму онуку ОСОБА_4 (а.с. 15).

Відповідно до технічного паспорта на квартиру та свідоцтва про право власності на житло № 17683 від 14.11.2000 року, квартира АДРЕСА_5 , на праві спільної сумісної власності належить ОСОБА_5 та позивачу ОСОБА_3 (а.с. 8-10).

ОСОБА_3 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 з 25.01.1989 року по теперішній час, що підтверджується довідкою про реєстрацію місця проживання особи (а.с. 20).

З матеріалів спадкової справи № 9/2019 встановлено, що спадкоємець ОСОБА_4 спадщину за заповітом не прийняв. Спадкоємцю ОСОБА_3 , відповідно до постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії, відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої ОСОБА_5 у зв`язку з тим, що спадкоємець не подав заяву про прийняття спадщини до шести місяців і не був зареєстрований на день смерті з померлою за однією адресою (а.с. 47-64).

Згідно виписних епікризів КУ «Запорізька обласна клінічна лікарня» ОСОБА_3 у період з 10.03.2015 року по 05.04.2015 року знаходився на лікуванні у відділенні клінічної та виробничої трансфузіології з діагнозом отруєння, повторне обстеження та підтвердження стану ремісії захворювання; у період з 20.05.2015 року по 05.06.2015 року перебував на амбулаторному лікуванні у відділенні клінічної та виробничої трансфузіології з метою корекції ендогенної інтоксикації та дренування мікроцирукляції проведено курс гемокоррекції та електрохімічного окислення крові (а.с. 16, 77).

Статтею 1272 ЦК України передбачено, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п. 24 Постанови ПВС України від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст.1272 ЦК. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Тобто підставами надання додаткового строку: 1) наявність перешкод у спадкоємця для подачі заяви; 2) визнання цих обставин поважними.

Позивач обґрунтував поважність пропуску строку для прийняття спадщини тим, що на протязі тривалого часу після смерті матері збирав необхідні документи для прийняття спадщини, але не встиг їх подати через хворобу. Крім того, двічі позивач знаходився на лікуванні в КУ «Запорізька обласна клінічна лікарня». Ці обставини ані відповідачем, ані третьою особою ОСОБА_2 не заперечувалися, тому суд вважає причини пропуску строку для прийняття спадщини такими, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих нотаріальних дій.

Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає можливим надати позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, визначивши його в два місяці, оскільки такий строк буде достатнім для реалізації позивачем свого права на подачу заяви про прийняття спадщини у відповідності з нормами ст. 1272 ЦК України.

Керуючись ст.ст. 1222, 1223, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. 3, 4, 10, 11, 16, 57, 58, 60, 209, 214-215 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , р.н.о.к.п.п. НОМЕР_1 , мешкає за адресою: АДРЕСА_1 до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , відоме місце проживання: АДРЕСА_1 , третя особа: приватний нотаріусу Запорізького міського нотаріального округу Масловець Л.С. ( АДРЕСА_3 ), ОСОБА_2 , ( АДРЕСА_4 ) про визначення додаткового строку про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , р.н.о.к.п.п. НОМЕР_1 додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 , у 2 (два) місяці з моменту набрання законної сили даним рішенням суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Запорізького апеляційного суду. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідного рішення суду.

Повний текст рішення складено 21.02.2020 року.

Суддя Комунарського районного суду

м.Запоріжжя Р.С. Холод