Провадження № 2/185/1289/20
13 лютого 2020 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області в складі головуючого судді Болдирєвої У.М.,
з участю секретаря судового засідання Муржиєвої І.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Павлограді Дніпропетровської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -
29 листопада 2019 року позивач звернулася до суду з позовною заявою, в якій просила шлюб з відповідачем, зареєстрований 08 лютого 2018 року Павлоградським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області згідно актового запису № 284 розірвати.
В обґрунтування позову зазначила, що 08 лютого 2018 року між нею та відповідачем було укладено шлюб. Від шлюбу у них ІНФОРМАЦІЯ_1 народився син ОСОБА_3 . Спільне життя з відповідачем не склалося. Фактичні шлюбні відносини припинені з квітня 2019 року. Причиною розпаду сім`ї є несумісність характерів та різні погляди на сімейне життя. Позивач вважає, що сім`я розпалася остаточно і відновлена бути не може.
Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, але від неї надійшла заява про розгляд справи без її участі. Судові витрати просила не стягувати з відповідача, прізвище залишити ОСОБА_4 . Не заперечувала проти заочного розгляду справи.
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, про час і місце розгляду справи був належним чином повідомлений, причини неявки суду не повідомив.
Зі згоди позивача та на підставі наявних у справі доказів суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України.
Вивчивши та дослідивши письмові матеріали справи у їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що сторони 08 серпня 2018 року уклали шлюб (арк.с.8). Від зазначеного шлюбу у них ІНФОРМАЦІЯ_1 народився син ОСОБА_3 (арк.с.9).
Сторони шлюбно-сімейні відносини не підтримують та загальне господарство не ведуть з квітня 2019 року, шлюб носить формальний характер і збереження його суперечило б інтересам сторін.
Відповідно до ст.112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Згідно ст.113 СК України, особа, яка змінила прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Відповідно до положень ст.51 Конституції України, ст.24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка, примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 12, 81, 258, 259, 263-265, 280, 281 ЦПК України, ст. ст. 112, 113 СК України, суд -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.
Розірвати шлюб, зареєстрований 08 серпня 2018 року між ОСОБА_2 (зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 ) та ОСОБА_1 (зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 ) Павлоградським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, згідно актового запису № 284.
Після розірвання шлюбу прізвища ОСОБА_2 та ОСОБА_1 залишити без змін.
Судові витрати віднести на рахунок позивача.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя: У. М. Болдирєва