Ухвала

12 листопада 2020 року

м. Київ

справа № 759/8219/19

провадження № 61-14103св20

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду:

Грушицького А. І. (суддя-доповідач), Литвиненко І. В., Фаловської І. М.,

учасники справи:

позивачі: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

відповідач - ОСОБА_4 ,

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - орган опіки та піклування Святошинської районної в місті Києві державної адміністрації,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу ОСОБА_5 на рішення Святошинського районного суду міста Києва, у складі судді П`ятничук І. В., від 15 січня 2020 року та постанову Київського апеляційного суду, у складі колегії суддів: Яворського М. А., Кашперської Т. Ц., Фінагеєва В. О., від 19 серпня 2020 року,

ВСТАНОВИВ:

ОПИСОВА ЧАСТИНА

Короткий зміст позовних вимог

У квітні 2019 року ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 звернулись до суду із позовом до ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - орган опіки та піклування Святошинської районної в місті Києві державної адміністрації, про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною, визначення способів спілкування з дитиною та відшкодування моральної шкоди.

Позовна заява ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 мотивована тим, що 11 вересня 2015 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_6 було зареєстровано шлюб, від вказаного шлюбу народився син ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішенням Святошинського районного суду міста Києва від 04 жовтня 2018 року шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_6 розірвано, а рішенням від 31 жовтня 2018 року з ОСОБА_1 стягнуто аліменти на утримання дитини та дружини.

Як вказують позивачі, одразу після народження дитини відповідач почала чинити перешкоди позивачам ОСОБА_2 , ОСОБА_3 у спілкуванні з онуком, а у подальшому вказані перешкоди відповідач почала чинити і ОСОБА_1 , тому він вимушений був звернутись до служби в справах дітей Святошинської районної в м. Києві державної адміністрації, розпорядженням якої було визначено способи участі батька у вихованні та спілкуванні з дитиною, однак вказане розпорядження відповідач виконувати не бажає.

Між ОСОБА_1 та ОСОБА_6 виникають постійні непорозуміння щодо участі ОСОБА_1 у вихованні сина, відповідачем постійно створюються штучні перешкоди, які позбавляли позивачів можливості приймати належним чином участь у спілкуванні та вихованні дитини.

Мирним шляхом врегулювати спір не виявилось за можливе, всі спроби позивачів призводили до конфліктів.

ОСОБА_1 також вважає, що протиправні дії ОСОБА_6 завдали йому моральної шкоди.

Посилаючись на зазначені обставини, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 просили суд зобов`язати ОСОБА_4 не чинити перешкоди ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 у спілкуванні з малолітнім ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та визначити спосіб участі шляхом встановлення перебування дитини з батьком, бабусею та дідусем щонеділі з 18.00 год. п`ятниці до 20.00 год. неділі за місцем проживання батька, без присутності матері, окрім перших п`яти побачень, які повинні відбуватись у присутності матері, у святкові дні у тому числі і на дні народження дитини щорічно мати побачення без присутності матері протягом чотирьох годин, а також стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 моральну шкоду у розмірі 30 000,00 грн.

Короткий зміст ухвали та рішення суду першої інстанції

Рішенням Святошинського районного суду міста Києва від 15 січня 2020 року частково задоволено позовні вимоги ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Встановлено порядок участі батька ОСОБА_1 , діда ОСОБА_2 і баби ОСОБА_3 у вихованні та спілкуванні з дитиною ОСОБА_8 за наступним графіком:

1) Перші 10 (десять) зустрічей батька, баби та діда з дитиною провести за присутності матері кожної першої та третьої суботи місяця з 10 год. 00 хв. до 14 год. 00 хв.

2) Наступні 5 (п`ять) зустрічей батька, баби та діда з дитиною провести за присутності матері кожної першої та третьої суботи місяця з 10 год. 00 хв. до 20 год. 00 хв.

3) В подальшому визначити наступний графік зустрічей батька, баби та діда з дитиною (без присутності матері, але за попереднім погодженням з матір`ю та з урахуванням стану здоров`я дитини):

- кожної першої та третьої суботи місця з 10 год. 00 хв. ранку до 18 год. 00 хв. неділі.

Після досягнення дитиною шкільного віку:

- щорічно по сім днів поспіль у період шкільних зимових канікул (без присутності матері, але за попереднім погодженням з матір`ю та з урахуванням стану здоров`я дитини);

- щорічно 14 днів поспіль у період шкільних літніх канікул (без присутності матері, але за попереднім погодженням з матір`ю та з урахуванням стану здоров`я дитини).

У задоволенні іншої частини заявлених позовних вимог - відмовлено.

Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що позивачі виявляли та виявляють і на даний час бажання спілкуватись та зустрічатись з дитиною, приймати участь не тільки в її утриманні, а й у вихованні, що, враховуючи заперечення відповідача, без рішення суду змоги зробити не мають.

Встановлюючи графік участі позивачів у спілкуванні та вихованні дитини, суд виходив із того, що сторони протягом тривалого часу не змогли домовитись про порядок участі у вихованні та спілкуванні з дитиною її батька та баби і діда.

Спілкування позивачів з дитиною не буде перешкоджати нормальному її розвитку, а буде сприяти повноцінному вихованню дитини, задоволенню життєво важливих потреб, зростанню під опікою і відповідальністю обох батьків, що забезпечить її виховання в атмосфері моральної та матеріальної забезпеченості.

Участь батька у вихованні дитини, регулярне спілкування між ними не лише забезпечить виконання батьківських прав позивача, а насамперед, буде повністю відповідати інтересам дитини.

Короткий зміст постанови суду апеляційної інстанції

Постановою Київського апеляційного суду від 19 серпня 2020 року рішення суду першої інстанції залишено без змін.

Постанова апеляційного суду мотивована тим, що судом першої інстанції при розгляді справи не допущено неправильного застосування норм матеріального права чи порушень норм процесуального права. Місцевим судом всебічно та повно з`ясовано обставини, які мають значення для справи, досліджено у судовому засіданні усі докази, які є у справі, з урахуванням їх переконливості, належності і допустимості, надано їм правильну оцінку.

Встановивши наявність перешкод у вільному спілкуванні ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та онука ОСОБА_8 через чинення відповідачем перешкод у цьому, врахувавши інтереси дитини, вік дитини, наявність інших родичів по лінії матері (баби та прабаби), діда по лінії батька, місцевий суд обґрунтовано частково задовольнив позов та визначив порядок участі батька, баби та діда у спілкуванні та у вихованні сина/онука, визначив періодичність, порядок і тривалість такої участі та спілкування з врахуванням віку дитини.

Усунення перешкод у спілкування позивачів та визначення регламенту зустрічі з неповнолітнім ОСОБА_8 не суперечить інтересам дитини, виходячи з його віку, фізичного та морального розвитку.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

У вересні 2020 року ОСОБА_4 подала касаційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судами першої та апеляційної інстанцій норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права, просить скасувати рішення Святошинського районного суду міста Києва від 15 січня 2020 року та постанову Київського апеляційного суду від 19 серпня 2020 року та ухвалити нове рішення, яким частково задовольнити заявлені позивачами вимоги, встановивши наступний графік побачень з дитиною:

- перша та третя субота кожного місяця з 10.00 год. по 14.00 год. у присутності матері до досягнення дитиною п`ятирічного віку;

- друга та четверта неділя кожного місяця з 10.00 год. по 14.00 год. у присутності матері до досягнення дитиною п`ятирічного віку;

Зустрічі проводяться за попереднім погодженням з матір`ю та з урахуванням стану здоров`я дитини.

Після досягнення дитиною п`ятирічного віку графік спілкування уточнюється з урахуванням медичних рекомендацій, стану здоров`я дитини, відвідування дитиною дошкільного та шкільного навчального закладу, розвиваючих гуртків та секцій.

Доводи особи, яка подала касаційну скаргу

Касаційна скарга обґрунтована тим, що апеляційним судом рішення у справі було ухвалено без урахування висновків щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, зокрема викладених у постанові Верховного Суду від 23 червня 2020 року у справі № 754/9026/16-ц (провадження № 61-5215св19).

Заявник зауважує, що вона не створювала ніяких перешкод позивачам у спілкуванні з дитиною.

Визначення судом зустрічей з дитиною без її присутності кожної першої та третьої суботи місця з 10 год. ранку до 18 год. неділі є необґрунтованим та здійснено без урахування віку та психологічного стану дитини.

Також, заявник у касаційній скарзі посилається на те, що позивачі, при подані позову до суду, сплатили судовий збір не у повному обсязі.

Разом з цим, заявник зауважує, що апеляційний суд безпідставно не врахував наданий консультативний висновок ДУ «Інституту педіатрії, акушерства і гінекології ім. академіка О.М. Лук`янової НАМН України», який не міг бути поданий до місцевого суду, оскільки виданий лише 13 лютого 2020 року. У вказаному висновку вказано про те, що у дитини виявлені ознаки розладів аутичного спектру, у зв`язку з цим рекомендовано перебування хлопчика до 5 років у звичному для нього середовищі під наглядом матері та бабусі до яких він має емоційну прив`язаність.

Рух касаційної скарги в суді касаційної інстанції

28 вересня 2020 року ухвалою Верховного Суду відкрито касаційне провадження у справі за поданою касаційною скаргою.

Доводи відзиву на касаційну скаргу

Представник ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 - ОСОБА_9 у відзиві на касаційну скаргу вказує на правильність висновків судів першої та апеляційної інстанції, просить касаційну скаргу залишити без задоволення.

Разом з цим, суд касаційної інстанції не може прийняти до уваги вказаний відзив на касаційну скаргу, виходячи з наступного.

ОСОБА_9 на підтвердження повноважень представляти інтереси ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 надав копії ордерів.

Ордер повинен містити, зокрема, назву органу, у якому надається правова допомога адвокатом із зазначенням, у випадку необхідності, виду адвокатської діяльності, відповідно до статті 19 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Проте, копії ордерів які містяться у матеріалах справи (до відзиву на касаційну скаргу ордерів додано не було) не містять відомостей на підтвердження повноважень адвоката на представництво інтересів клієнта у Верховному Суді. Із вказаних ордерів вбачається, що ОСОБА_9 має повноважень представляти інтереси ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 у Святошинському районному суді міста Києва та Київському апеляційному суді.

Позиція та висновки Верховного Суду

Відповідно до положень частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

Відповідно до частини п`ятої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції призначає справу до судового розгляду за відсутності підстав, встановлених частинами третьою, четвертою цієї статті. Справа призначається до судового розгляду, якщо хоча б один суддя із складу суду дійшов такого висновку. Про призначення справи до судового розгляду постановляється ухвала, яка підписується всім складом суду.

Заслухавши доповідь судді-доповідача про проведення підготовчих дій та обставини, необхідні для ухвалення судового рішення судом касаційної інстанції, колегія суддів встановила відсутність підстав, передбачених частинами третьою, четвертою статті 401 ЦПК України, а тому призначає справу до судового розгляду.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Керуючись статтями 34, 401, 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Відмовити представнику ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 - ОСОБА_9 у прийнятті відзиву на касаційну скаргу.

Справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа - орган опіки та піклування Святошинської районної в місті Києві державної адміністрації, про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною, визначення способів спілкування з дитиною та відшкодування моральної шкоди, за касаційною скаргою ОСОБА_5 на рішення Святошинського районного суду міста Києва від 15 січня 2020 року та постанову Київського апеляційного суду від 19 серпня 2020 року призначити до судового розгляду колегією у складі п`яти суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами.

Інформацію про дату розгляду справи і персональний склад колегії суддів оприлюднити на офіційному веб-порталі судової влади.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді А. І. Грушицький
І. В. Литвиненко
І. М. Фаловська