Справа № 444/2739/19
Провадження № 2/444/235/2020
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(ЗАОЧНЕ)

17 лютого 2020 року Жовківський районний суд Львівської області у складі:

головуючого судді Ясиновський Р. Б.,

секретар судового засідання Реміцька І.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Жовква Львівської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В :

Позивачка звернулася в суд із вищевказаним позовом, мотивуючи свої позовні вимоги наступним. Вона із відповідачем зареєстрували шлюб 18.04.2015 року у Шевченківському відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Львівського міського управління юстиції, актовий запис № 138. У зв`язку із державною реєстрацією шлюбу позивачка не змінювала свого дошлюбного прізвища " ОСОБА_1 ".

Зазначає, що від подружнього життя у них дітей немає.

14 травня 2019 року позивачка змінила прізвище з « ОСОБА_1 » на « ОСОБА_1 » і їй 20 травня 2019 року було видано новий паспорт громадянина України за № 003369208.

Позивачка наполягає на розірванні шлюбу з огляду на те, що спільне життя з відповідачем не склалося. Зазначає, що після одруження виявилось, що у них дуже різні характери, цінності, інтереси, різна ціль у житті та методи її досягнення. Їхні зусилля щодо збереження шлюбу виявились марними.

Вказує, що вони проживають окремо вже більше року. Зазначає, що відповідач не хоче її більше бачити, а вона, в свою чергу, прийняла остаточне рішення розірвати шлюб. Вважає, що зберігати формальний шлюб є неправильно, суперечить людській природі та бажанню бути щасливим.

Зазначає, що спільне господарство між ними не ведеться, шлюбні відносини не підтримуються. Вважає, що спільне проживання та збереження шлюбу неможливі.

Розірвати шлюб добровільно через органи РАЦСу відповідач з невідомих для неї причин відмовляється. Позивачка проти призначення строку для примирення заперечує та просить суд такий не призначати, оскільки вона остаточно бажає розірвати шлюб. Просить розірвати шлюб між нею та відповідачем, а також стягнути з відповідача судові витрати.

Позивачка в судове засідання не з`явилася, однак подала на адресу суду заяву про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги підтримала повністю, просить задоволити, не заперечила проти ухвалення заочного рішення.

Відповідач в судове засідання не з`явився, хоча про дату, час та місце проведення такого був повідомлений належним чином, що стверджується матеріалами справи.

Відповідачеві за його зареєстрованим місцем проживання направлялися судові повістки про виклик до суду в підготовчі судові засідання на 02.12.2019 року, після чого на 24.12.2019 року, в які він не з`явився, не повідомивши суд про причини неявок, а поштові відправлення були повернуті до суду з причиною повернення відповідно до довідок Укрпошти - "за закінченням встановленого строку зберігання". Після чого відповідачеві направлялися судові повістки про виклик до суду в судові засідання на 15.01.2019 року, 17.07.2019 року, в які він не з`явився, не повідомивши суд про причини неявок, а поштові відправлення були повернуті до суду з причиною повернення відповідно до довідок Укрпошти - "за закінченням встановленого строку зберігання".

Від відповідача не надходило на адресу суду клопотань, відзиву на позовну заяву.

На підставі ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Так як відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, не з`явився в судове засідання без повідомлення причин, не подав відзив, а позивач не заперечує проти заочного вирішення справи суд приходить до висновку про постановлення заочного рішення на підставі наявних у справі доказів відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України.

Оскільки всі учасники справи в судове засідання не з`явилися, фіксування судового процесу, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи та перевіривши їх доказами, а відтак, з`ясувавши дійсні обставини справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 112 СК України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність неповнолітньої дитини та інші обставини життя подружжя.

Судом встановлено, що сторони зареєстрували шлюб 18.04.2015 року у Шевченківському відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Львівського міського управління юстиції, актовий запис № 138, що стверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 . У зв`язку із державною реєстрацією шлюбу позивачка не змінювала свого дошлюбного прізвища " ОСОБА_1 ".

Із позовної заяви вбачається, що від подружнього життя у сторін дітей немає.

14 травня 2019 року позивачка змінила прізвище з « ОСОБА_1 » на « ОСОБА_1 », про що Шевченківським районним у м. Львові відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Львівській області видано відповідне свідоцтво про зміну імені серії НОМЕР_2 від 14.05.2019 року.

Враховуючи зміну прізвища, 20 травня 2019 року позивачці було видано новий паспорт громадянина України за № 003369208.

Згідно зі ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст. 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

Відповідно до обставин, викладених у позовній заяві, причиною розірвання шлюбу є те, що шлюбні відносини та ведення спільного господарства між сторонами припинено. Позивачка вважає, що їхня сім`я розпалася остаточно і зберегти її неможливо, а збереження шлюбу суперечитиме її інтересам.

Відповідно до ст. 105 СК України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків.

У відповідності із ст. 110 ч. 1 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Згідно ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що розлад в сім`ї носить стійкий характер, сім`я розпалась остаточно, сторони припинили подружні стосунки, втратили одне до одного почуття любові та поваги, сім`я фактично не існує. Суд враховує, що відповідач проявив байдужість до збереження сім`ї. А тому, позов ОСОБА_1 слід задоволити.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються, зокрема, у разі задоволення позову - на відповідача. Тому, суд приходить до висновку, що з відповідача слід стягнути в користь позивача судовий збір, який сплечений при подачі позову до суду.

Керуючись ст. ст. 23, 247, 258-259, 264-265, 280-284, 354 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В :

Позов задоволити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1 (14 травня 2019 року змінила прізвище з « ОСОБА_1 на « ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що зареєстрований 18.04.2015 року у Шевченківському відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Львівського міського управління юстиції, актовий запис № 138.

Стягнути з відповідача ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , паспорт НОМЕР_3 ) в користь позивачки ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 , паспорт громадянина України документ № НОМЕР_4 , РНОКПП НОМЕР_5 ) судові витрати в розмірі 768.40грн. судового збору.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Одночасно роз"яснити відповідачу, що заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Апеляційна скарга подається Львівському апеляційному суду через Жовківський районний суд Львівської області.

Суддя Ясиновський Р. Б.