КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

Іменем України

11 листопада 2020 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Таргоній Д.О.,

суддів: Голуб С.А., Ігнатченко Н.В.,

за участі секретаря Тимошевської С.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Печерського районного суду міста Києва від 16 березня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зменшення розміру аліментів,

ВСТАНОВИВ:

у липні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з даним позовом, в якому просив зменшити розмір аліментів за судовим наказом Печерського районного суду міста Києва від 12 грудня 2017 року по справі № 757/65930/17-ц за заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про видачу судового наказу.

Ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 16 березня 2020 року позовну заяву залишено без розгляду.

Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій посилається на невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення судом норм матеріального та процесуального права, а також, що ухвала винесена без повного, всебічного та об`єктивного дослідження всіх обставин справи, просить дану ухвалу суду скасувати, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

В доводах апеляційної скарги ОСОБА_1 зазначає, що суд першої інстанції не звернув уваги на те, що стороною позивача подавалась заява про розгляд справи у його відсутності та його представника.

Відзивів на апеляційну скаргу у визначений судом апеляційної інстанції строк не надходило.

В судове засідання по розгляду апеляційної скарги сторони не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином.

Від позивача ОСОБА_1 на адресу апеляційного суду надійшла заява про розгляд справи без його участі, доводи скарги підтримав, просив її задовольнити.

У відповідності до положень ч. 2 статті 372 ЦПК України, колегія суддів вважала за можливе розглядати справу за відсутності сторін, які належним чином повідомлені.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, з`ясувавши обставини справи та доводи апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

З матеріалів справи вбачається, що ухвалою Печерського районного суду міста Києва від13 вересня 2018 року відкрито провадження по даній справі, призначено підготовче судове засідання на 27 листопада 2018 року на 09 год 30 хв. (а.с. 30).

27 листопада 2018 року підготовче судове засідання було відкладенена 04 березня 2019 року на 09 год. 15хв. (а.с.34), сторонам направлено судові повістки (а.с. 35-36).

01 березня2019 року до суду подано заяву про розгляд справи, призначений на 04 березня 2019 року на 09 год. 15хв., у відсутності позивача та його представника (а.с.42).

04 березня2019 року в 09год. 15 хв. по справі оголошено перерву та відкладено розгляд підготовчого судового засідання на 13 травня2019 року о 09год. 00 хв., сторонам направлено судові повістки, однак доказів про належне повідомлення позивача в матеріалах справи не міститься.

Згідно довідки, складеної секретарем судового засідання - Бондаренко О.В. 16 квітня 2019року, у зв`язку з перебуванням судді Бортницької В.В.у відпустці підготовче судовезасідання знято з розгляду (а.с.45), справу відкладенона 11липня2019 року на 17год. 00 хв., сторонамнаправлено судові повістки, однак доказів про належне повідомлення позивача в матеріалах справи не міститься.

Відповідно до наявної в матеріалах справи довідки, 11 липня 2019 року розгляд справ відкладено на 27 грудня 2019 року на 10 год. 00хв., у зв`язку з перебування судді Бортницької В.В. у відпустці подогляду за дитиною (а.с. 47).

27 грудня2019 року по справі оголошено перерву до 16 березня2020 року на 16год. 30 хв., сторонам направлено судові повістки, однак доказів про належне повідомлення позивача в матеріалах справи не міститься. (а.с. 55-56).

Постановляючи ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, суд першої інстанції виходив із того, що позивачта його представник, будучи належним чином повідомленими про час і місце розгляду справи, два рази поспіль не з`явивлися в судове засідання без поважних причин, заяв про розгляд справи у їх відсутність та клопотань про відкладення розгляду справи до суду не подавали.

Проте з таким висновком суду погодитися не можна.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статі 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Отже, правом на залишення заяви без розгляду суд наділений лише за сукупності певних установлених законом умов: належного повідомлення позивача про час та місце судового засідання; повторної неявки позивача в судове засідання, яка в такому разі визнається як друга поспіль неявка; ненадходження від позивача клопотання про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення перешкоджає розгляду справи.

Європейський суд з прав людини вказав, що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом (GUREPKA v. UKRAINE (No. 2), № 38789/04, § 23, ЄСПЛ, від 8 квітня 2010 року).

Під правом на публічний розгляд, передбачене пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, слід розуміти право на "усне слухання". Право на публічний судовий розгляд становить фундаментальний принцип. Право на публічний розгляд було б позбавлене сенсу, якщо сторона в справі не була повідомлена про слухання таким чином, щоб мати можливість приймати участь в ньому, якщо вона вирішила здійснити своє право на явку до суду, встановлене національним законом. В інтересах здійснення правосуддя сторона спору повинна бути викликана в суд таким чином, щоб знати не тільки про дату і місце проведення засідання, але й мати достатньо часу, щоб встигнути підготуватися до справи (TRUDOV v. RUSSIA, № 43330/09, § 25, 27, ЄСПЛ, від 13 грудня 2011 року).

Згідно наявних в матеріалах справах доказів позивач був належним чином повідомлений про розгляд справи призначений лише на 04березня 2019року, указані обставини не спростовуються скаржником.

Проте, позивачем та його представником подавалось клопотання про розгляд даної справи за відсутності позивача та його представника, в яких також вказано, що сторона позивача у повному обсязі підтримує свої позовні вимоги.

Залишаючи позовну заяву ОСОБА_1 суд на вищевказане уваги не звернувта прийшов до передчасного висновку про залишення позовної заяви без розгляду.

Згідно із вимогами статті 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є, зокрема, невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Відповідно до пункту 6 частини першої статті 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

З урахуванням викладеного, апеляційний суд приходить до висновку, що ухвала Печерського районного суду міста Києва від 16 березня 2020 року підлягає скасуванню із направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 379, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити.

Ухвалу Печерського районного суду міста Києва від 16 березня 2020 року - скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 11 листопада 2020 року.

Суддя-доповідач Д.О. Таргоній

Судді: С.А. Голуб

Н.В. Ігнатченко