У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 листопада 2020 року Солом`янський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Калініченко О.Б.

при секретарі Машевській О.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю у цивільній справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, зняття з реєстрації та виселення, -

В С Т А Н О В И В:

30.07.2020 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, зняття з реєстрації та виселення.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 10.08.2020 року відкрито спрощене позовне провадження з повідомленням (викликом) сторін.

19.10.2020 року до суду надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю.

Відповідно до ст. 129 Конституції України суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права. Основними засадами судочинства є, зокрема, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, розумні строки розгляду справи судом.

Кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений процесуальними кодексами України.

За змістом ст. 49 ЦПК України відповідач, крім прав та обов`язків, визначених у ст. 43 цього Кодексу, має право подати зустрічний позов у порядку, встановленому цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 193 ЦПК України, яка встановлює умови прийняття зустрічного позову до розгляду з первісним позовом, відповідач має право у строк для подання відзиву подати до позивача зустрічний позов для спільного розгляду з первісним позовом.

Крім того, відповідно до ч. 2 цієї статті обидва позови повинні бути взаємопов`язані і спільний їх розгляд має бути доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Подання зустрічного позову провадиться за загальними правилами подання позовів, але право подання зустрічного позову має лише відповідач до первісного позивача.

Таким чином, зустрічний позов - це позов, що подається відповідачем до позивача для одночасного розгляду з первісним позовом, а тому повинен бути взаємно пов`язаний з первісним.

Взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виявлятись: а) у підставах цих позовів або поданих доказах та у сприятливості їх спільного розгляду оперативному і правильному вирішенню спору; б) вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись; в) задоволення зустрічного позову може виключати повністю або частково задоволення первісного позову.

Відсутність однієї з названих підстав прийняття зустрічного позову або подання його з порушенням строку зумовлює повернення зустрічної позовної заяви на підставі ч. 3 ст. 194 ЦПК України.

Так, предметом первісного позову є визнання ОСОБА_1 таким, що втратив право користування житловим приміщенням, а саме квартирою АДРЕСА_1 , яка належить на праві власності ОСОБА_2 .

З матеріалів позовної заяви вбачається, що позивач на підставі свідоцтва, виданого 29.07.2020 року, про право на спадщину за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 її сестри ОСОБА_3 набула право власності на спірну квартиру.

В той же час, предметом зустрічного позову є встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу відповідача ОСОБА_1 та померлої ОСОБА_3 , після смерті якої її сестра - позивач за первісним позовом успадкувала Ѕ частину квартири.

Так, юридичні факти можуть бути встановлені для захисту, виникнення, зміни або припинення особистих чи майнових прав самого заявника.

При цьому, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на права й обов`язки інших осіб та між ними убачається спір про право, то він розглядається за правилами позовного провадження на загальних підставах.

Разом з тим, під спором про право необхідно розуміти певний стан суб`єктивного права; спір є суть суперечності, конфлікт, протиборство сторін, спір поділяється на матеріальний і процесуальний.

Однак зустрічний позов не містить вимог позовного характеру, тобто із подальшим визнанням якого права, взаємопов`язаного із заявою про встановлення факту, вимагає заявник, а є лише фактично викладом обставин в заперечення проти первісного позову.

Таким чином, відсутні умови визнання взаємопов`язаності позовів, оскільки випливають вони з різних по суті правовідносин з інших підстав та за інших обставин і не виключається можливість задоволення вимог за первісним позовом, тобто обраний спосіб захисту за зустрічним позовом не впливає на вирішення предмету за первісним позовом.

Реалізація особою права на подання зустрічного позову до суду здійснюється шляхом дотримання визначеної процесуальним законом процедури (порядку) захисту порушених прав, яка передбачає виконання чітких та передбачуваних вимог ЦПК України щодо форми і змісту позовної заяви, недотримання яких має негативні наслідки для позивача, зокрема, передбачені ч. 3 ст. 194 ЦПК України, згідно з якою суддя повертає зустрічну позовну заяву у разі, якщо заява подана з порушенням вимог ч.ч. 1,2 ст. 193 цього Кодексу.

При цьому повернення зустрічної позовної заяви не обмежує права відповідача, так як не позбавляє права на звернення до суду на загальних підставах.

Керуючись ст.ст.193, 194 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю у цивільній справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, зняття з реєстрації та виселення повернути заявнику.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 16 листопада 2020 року.

Суддя: