№ 637/106/17
№ 2-п/637/2/20
У Х В А Л А

Іменем України

02 листопада 2020 року с.м.т. Шевченкове

Шевченківський районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді Островської Н.І.,

за участю секретаря Бутрик Ю.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у с.м.т. Шевченкове Харківської області заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: публічне акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк» про перегляд заочного рішення ,-

в с т а н о в и в :

У серпні 2020 року ОСОБА_1 звернулася до суду з вищезазначеною заявою, в якій просить поновити строк для подання заяви про перегляд заочного рішення Шевченківського районного суду Харківської області від 13.06.2017 року за позовом ПАТ КБ «ПриватБанк» до неї про стягнення заборгованості, переглянути і скасувати вищезазначене рішення, а цивільну справу призначити до розгляду у загальному порядку.

Як підставу зазначено, що 13.06.2017 року Шевченківським районним судом Харківської області ухвалено заочне рішення за позовом публічного акціонерного товариства комерційного банку «Приватбанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості. Вказане рішення було отримано нею 07.08.2020 року в канцелярії суду, а заяву про його перегляд подано 27.08.2020 року, тобто без пропуску відповідного строку на її подання. Вказує, що вона не з`явилася у судове засідання, на якому було ухвалено спірне судове рішення та не повідомила про причини неявки з поважних причин, оскільки вважає, що не була належним чином повідомлена про дату, час і місце його проведення, оскільки не отримувала жодних повідомлень, судових повісток, копій позовної заяви та доданих документів, а також копію рішення суду. Вказує, що про наявність судового рішення про стягнення з неї заборгованості на користь ПАТ КБ «Приватбанк» дізналася лише 30.07.2020 року після виклику до бухгалтерії КНП «Центр первинної медико-санітарної допомоги Шевченківського району», де було повідомлено про надходження постанови про звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника від 08.07.2020 року, винесену державним виконавцем. Вважає, що неповідомлення її як відповідача у встановленому законом порядку про розгляд справи позбавило прав, передбачених ч.ч. 2, 3, 6 ст. 43 ЦПК України, зокрема подавати докази, подавати клопотання та заяви, надавати пояснення суду, користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами, які мають істотне значення для вирішення справи, а також призвело до ухвалення неправомірного заочного рішення судом.

Водночас, заперечує проти позовних вимог позивача, пославшись на наступне. 25.03.2011 року між ПАТ КБ «Приватбанк» та нею ОСОБА_1 було укладено кредитний договір б/н від 25.03.2011 року, згідно якому вона отримала кредит у розмірі 5 000,00 гривень у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок зі сплатою відсотків за користування в розмірі 36,00 % річних на суму залишку заборгованості. У відповідності до розрахунку, станом на 31.12.2016 року заборгованість становить 48 027,23 грн. і включає в себе: 4 844,23 грн. заборгованість за кредитом; 37 419,80 заборгованість по процентам за користування кредитом; 3 000,00 грн. заборгованість за пенею та комісією; 500,00 грн. фіксована частина штрафу; 2 263,20 процентна складова штрафу. Проте, позивач не мав право нараховувати штраф у твердій грошовій сумі. Крім цього, формування штрафу у розмірі 500,00 грн.+ 5 % від суми заборгованості створює подвійну відповідальність відповідача перед позивачем, що забороняється ст. 61 Конституції України.

Окрім того вважає, що позивач звернувся до суду з вказаним позовом після спливу строку позовної давності, що є підставою для відмови в його задоволенні, оскільки, починаючи з 2011 року Банк фактично знав про своє порушене право, проте не заявляв про це, і саме з цього моменту і починається перебіг позовної давності, як щодо основного зобов`язання так і до застосування відсотків за його користування та інших передбачених договором сум. Проте, Банк звернувся до суду за захистом своїх прав лише у січні 2017 року. Відповідно до Постанови Верховного Суду України від 06.11.2013 року, ухваленої по справі № 6-116цс13, позовна давність за кредитними зобов`язаннями, які виконуються сплатою окремих платежів, рахується окремо відносно кожного платежу. Відповідно до ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Окрім того вважає, що кредитор не має права змінювати встановлений кредитним договором порядок розрахунку змінюваної процентної ставки без згоди позичальника, а у разі підвищення її Банком з`ясуванню підлягають визначена договором процедура підвищення процентної ставки (повідомлення позичальника чи підписання додаткової угоди тощо), дії позичальника щодо прийняття пропозиції кредитора тощо. Таким чином, боржник вважається належно повідомленим про збільшення розміру процентної ставки за користування кредитом в односторонньому порядку в тому разі, якщо банк не лише відправив на адресу такого боржника листа про зміну умов кредитного договору, а й довів факт його вручення адресатові під розписку. Банком в односторонньому порядку, без будь-якого погодження з нею, з 01.09.2014 року було збільшено відсотки за користування кредитом до 34,80 %, а з 01.04.2015 року до 43,20 %. Разом з тим, доказів домовленості або належного повідомлення позичальника про підвищення процентної ставки за договором чи визнання її відповідачем шляхом сплати процентів у такому розмірі, Банком не надано. Тому до задоволення можуть підлягати вимоги, виходячи із процентної ставки 36,00 %, яка була узгоджена сторонами при укладанні кредитного договору. Зазначений висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду України, викладеною ним в постанові від 11 жовтня 2017 року у справі № 6-1374цс17.

Заявник просить поновити строк для подання заяви про перегляд заочного рішення Шевченківського районного суду Харківської області від 13.06.2017 року, скасувати його та призначити цивільну справу до розгляду в загальному позовному провадженні

У судове засідання заявник ОСОБА_1 не з`явилася, надавши клопотання про розгляд справи за ъъ відсутності, заявлену вимогу підтримала та наполягала на задоволенні заяви.

Представник заінтересованої особи ПАТ КБ «ПриватБанк» у судове засідання не з`явився, надавши клопотання про розгляд справи за його відсутності та письмовий відзив на заяву, згідно якому просить відмовити заявнику у задоволенні заяви, посилаючись на наступні обставини.

Перевіривши матеріали справи, з`ясувавши позиції заявника та представника заінтересованої особи, суд вважає, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно вимогам ст. 284 Цивільного процесуального кодексу України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

У відповідності до положень ст. 287 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви. У результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Відповідно до ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. Повторне заочне рішення позивач та відповідач можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

Встановлено, що 13.06.2017 року Шевченківським районним судом Харківської області ухвалено заочне рішення по цивільній справі за позовом публічного акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, за яким з ОСОБА_1 на користь ПАТ КБ «ПриватБанк» стягнуто заборгованість за договором б/н від 25.03.2011 року у розмірі 39 326,77 грн. та судовий збір у розмірі 1 762,00 грн..

З позовної заяви ПАТ КБ «ПриватБанк» від 27.01.2017 року вбачається адреса ОСОБА_3 : АДРЕСА_1 .

В анкеті-заяві від 25.03.2011 року ОСОБА_3 особисто зазначені відомості щодо місця своєї реєстрації: АДРЕСА_1 .

Згідно повідомленню відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ГУДМС України в Харківській області ОСОБА_3 з 31.01.12 року зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно ч. 3 ст. 128 ЦПК України судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик.

Як вбачається з матеріалів справи, судові повістки від 17.05.2017 року та від 13.06.2017 року направлялися ОСОБА_3 за місцем реєстрації, зазначеній у позовній заяві та повідомленні органу державної реєстрації місця проживання, а саме: АДРЕСА_1 , однак повернулися з відміткою "не за запитом" (а.с. 49-51).

20.06.2017 року судом на адресу представника ПАТ КБ «ПриватБанк» направлено копію рішення Шевченківського районного суду Харківської області від 13.06.2017 року за позовом публічного акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості та виконавчі листи.

03.08.2020 року ОСОБА_3 звернулась до суду надати повний текст спірного рішення суду та ухвали про видачу дубліката виконавчого листа /а.с. 95/.

11.08.2020 року ОСОБА_3 оскаржила ухвалу суду від 02.04.2020 року про видачу дубліката виконавчого листа.

Відповідно до постанови Харківського апеляційного суду від 07.10.2020 року ухвалу Шевченківського районного суду від 02.04.2020 року залишено без змін /а.с. 141-144/.

27.08.2020 року до суду надійшла заява ОСОБА_3 про перегляд заочного рішення від 13.06.2017 року .

Отже, заява ОСОБА_3 про перегляд заочного рішення від 13.06.2017 року подана у строк, який визначений ч. 3 ст. 284 ЦПК України.

У поданій заяві ОСОБА_3 зазначає, що не з`явилася у судове засідання, на якому ухвалене спірне судове рішення та не повідомила про причини своєї неявки в зв`язку з тим, що не була належним чином повідомлена про дату, час і місце проведення судового засідання.

У судові засідання ОСОБА_3 не з`явилася з незалежних від неї причин, оскільки не знала про дату, час і місце їх проведення.

Згідно дослідженим матеріалам справи повідомлення з повістками про призначені судові засідання повернулися до суду із відмітками «не за запитом».

Отже, неповідомлення ОСОБА_3 про розгляд справи позбавило її права на подання відзиву та заперечень проти позову, подання доказів, які мають істотне значення для вирішення справи, а саме подання заяви про застосування строку позовної давності, клопотання про витребування доказів, тощо. Вищезазначені обставини призвели до неповного та необ`єктивного розгляду справи, адже доводи ОСОБА_3 у відзиві на позов підлягають оцінці при розгляді справи, а докази потребують дослідження під час судового розгляду.

Заперечуючи проти позовних вимог ОСОБА_3 зазначає, що позов ПАТ КБ «ПриватБанк» було подано до суду у 2017 році, в зв`язку з чим ПАТ КБ «ПриватБанк» пропущено строк позовної давності.

Згідно умов договору та вимог законодавства у випадку неналежного виконання позичальником зобов`язань за кредитним договором, позовна давність за вимогами кредитора про повернення кредитних коштів та процентів за користування кредитом, повернення яких відповідно до умов договору визначено періодичними щомісячними платежами, повинна обчислюватися з моменту настання строку погашення чергового платежу. Таким чином, розгляд справи в заочному порядку позбавило ОСОБА_4 права подати заяву про застосування строку позовної давності, що є підставою для відмови у позові.

Таким чином, позов поданий із порушенням строку позовної давності, про застосування якого ОСОБА_1 заявляє, а також є необґрунтованим, оскільки позовні вимоги не доведені. Всі вищезазначені обставини мають істотне значення для вирішення справи та вказують на неповне з`ясування судом обставин справи, а пояснення ОСОБА_4 та докази можуть суттєво вплинути на розгляд справи.

Отже, ухвалення судом заочного рішення за відсутності відповідача порушило її процесуальні права, адже ОСОБА_1 з об"єктивних причин була позбавлена права на подання відзиву на позовну заяву, заяви про застосування строку позовної давності, клопотання про витребування доказів по справі, доказів в обґрунтування своєї правової позиції по справі, а суд не мав можливості дослідити докази та заяви, витребувані та надані відповідачем та надати їм належну оцінку.

За таких умов, заочне рішення Шевченківського районного суду Харківської області від 13.06.2017 року за позовом ПАТ КБ «ПриватБанк» до неї про стягнення заборгованості підлягає скасуванню, а справа призначенню до судового розгляду за правилами загального позовного провадження.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 128, 284, 287, 288 Цивільного процесуального кодексу України ,-

п о с т а н о в и в :

Заяву задовольнити.

Поновити ОСОБА_1 строк для подання заяви про перегляд заочного рішення Шевченківського районного суду Харківської області від 13.06.2017 року.

Переглянути заочне рішення Шевченківського районного суду Харківської області № 637/106/17 від 13.06.2017 року.

Скасувати заочне рішення Шевченківського районного суду Харківської області від 13.06.2017 року, ухвалене за позовною заявою публічного акціонерного товариства «Комерційний Банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Призначити цивільну справу до розгляду в загальному позовному провадженні в підготовче судове засідання на 12 листопада 2020 року о 10-00 годині у залі судових засідань Шевченківського районного суду Харківської області за адресою: Харківська область, Шевченківський район, с.м.т. Шевченкове, вул. Центральна, 9 «а».

Направити відповідачу копію позовної заяви з копіями доданих документів та запропонувати подати у строк до 11 листопада 2020 року письмовий відзив проти позову, який повинен містити заперечення проти позову і докази на підтвердження викладених обставин та відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, направивши його копії одночасно учасникам справи та надавши суду про це відповідне підтвердження.

При цьому відповідачу роз`яснюється, що відповідно до ч. 2 ст. 191 ЦПК України у разі ненадання відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Копію ухвали направити сторонам по справі.

Інформація щодо розгляду справи може бути отримана учасниками судового процесу на офіційному веб-порталі http://sh.hr.court.gov.ua/sud2037/.

Суддя

Н.І.Островська