Справа № 362/821/20
Провадження № 2/362/1386/20
У Х В А Л А

І м е н е м У к р а ї н и

"14" лютого 2020 р.

суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області Марчук О.Л., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні житлом і вселення,

В С Т А Н О В И В:

Позивачі звернулися до суду з позовом, перевіривши який, приходжу до висновку, що його необхідно залишити без руху з наступних підстав.

Норми статті 175 ЦПК України чітко та імперативно визначають вимоги щодо форми і змісту позовної заяви.

Натомість, в порушення пункту 5 частини третьої статті 175 ЦПК України, позовна заява не містить зазначення доказів, що підтверджують обставини, якими позивачі обґрунтовують свої вимоги.

Зокрема, викладаючи обставини, якими позивачі обґрунтовують свої вимоги, у заяві вказано перелік фактичних обставин, проте, в порушення в порушення наведених вимог цивільного процесуального закону, у позові не зазначено доказів, що підтверджують кожну з таких обставин (наприклад того, що сторони є спадкоємцями померлого ОСОБА_4 , які отримали спадок, позивачі не мають ключі від будинку, відповідач самостійно користується будинком та інше).

Тобто, згідно із вимогами пункту п`ятого частини третьої статті 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення доказів, що підтверджують обставини, якими позивачі обґрунтовують свої вимоги, а тому позивачам необхідно у новій редакції позовної заяви зазначити докази, що підтверджують зазначені ними у заяві обставини, на які він посилається як на підставу своїх вимог (у тому числі того, що сторони є спадкоємцями померлого ОСОБА_4 , які отримали спадок, позивачі не мають ключі від будинку, відповідач самостійно користується будинком та інше).

При цьому, на виконання вимог частини п`ятої статті 177 ЦПК України, позивачам необхідно додати до позовної заяви всі наявні у них докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (у тому числі того, що сторони є спадкоємцями померлого ОСОБА_4 , які отримали спадок, позивачі не мають ключі від будинку, відповідач самостійно користується будинком та інше).

У зв`язку із змістом позовних вимог, позивачам також необхідно роз`яснити наступне.

Так, вимоги пунктів першого і четвертого прохальної частини позову не є позовними по своїй суті, оскільки не стосуються дій чи бездіяльності відповідача та не можуть бути до нього звернені, оскільки взагалі не є предметом спору між сторонами.

Викладені у вказаних пунктах прохальної частини позову прохання не є способами захисту цивільних прав, які використовуються при формулюванні позовних вимог з метою захисту і/або відновлення прав та інтересів які порушені.

Зокрема, вирішення питання про прийняття позовної заяви до розгляду, відкриття провадження у справі та стягнення судових витрат, про які позивачі просять у даних пунктах заяви, здійснюється судом в силу положень ЦПК України, тобто належить виключно до повноважень суду та не потребує додаткового їх заявлення як позовних.

Заявлені у вказаних пунктах прохальної частини заяви, не узгоджуються із положеннями цивільного процесуального законодавства та не підлягають вирішенню судом в нарадчій кімнаті.

Тобто, позивачам слід вирішити питання щодо обґрунтованості, доцільності, необхідності заявлення таких позовних вимог та їх формулювання у прохальній частині заяви.

Одночасно, позивачам необхідно сплатити судовий збір у розмірі та у спосіб, що встановлений Законом України «Про судовий збір».

Так, позивачам необхідно врахувати вимоги частини третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір», відповідно до якої у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Отже, враховуючи, що у позові заявлено фактично дві позовні вимоги:

-про зобов`язання не чинити перешкод;

-вселення, позивачам слід сплатити судовий збір за кожну із вимог немайнового характеру.

Крім того, позивачам також необхідно врахувати вимоги частини сьомої статті 6 Закону України «Про судовий збір» яка передбачає, що у разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру.

Тобто, з урахуванням наведених вимог закону, кожному із позивачів необхідно сплатити судовий збір за кожну із двох вимог в сумі 840 гривень 00 копійок окремим платіжним документом.

Після цього, позивачам необхідно додати до позовної заяви документи, що підтверджують сплату ними судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Отже, позивачам необхідно усунути зазначені недоліки позовної заяви у спосіб: шляхом подання нової редакції позовної заяви, яка б повністю відповідала вимогам статей 175 і 177 ЦПК України.

Згідно із частиною першою статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, враховуючи, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, приходжу до висновку, що її слід залишити без руху, про що повідомити позивачів і надати їм строк для усунення недоліків.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 258 261 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні житлом і вселення залишити без руху.

Повідомити про вказане позивачів і надати їм строк для усунення недоліків десять днів з дня вручення копії даної ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя