№637/139/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 лютого 2020 року селище Шевченкове

Суддя Шевченківського районного суду Харківської області Стеганцов С.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Безм`ятежненської сільської ради Шевченківського району Харківської області про встановлення факту родинних відносин та визнання права на земельну частку (пай) в порядку спадкування за законом, -

в с т а н о в и в:

18 лютого 2020 року ОСОБА_1 звернулась до суду з вищевказаною позовною заявою до Безм`ятежненської сільської ради Шевченківського району Харківської області, якою просить встановити факт, що ОСОБА_2 , померлий ІНФОРМАЦІЯ_1 , дійсно був рідним братом ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , визнати за позивачем право на земельну частку (пай) розміром 9.33 в умовних кадастрових гектарах згідно сертифікату на право на земельну частку (пай) ХР №0050795 із земель реформованого КСП ім.Карла Маркса на території Безмятежненської сільської ради в порядку спадкування за законом після смерті чоловіка ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , яке було ним фактично прийняте у спадщину після смерті його брата ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Крім того, 18 лютого 2020 року позивачем подано клопотання про звільнення її від сплати судового збору, посилаючись на скрутний матеріальний стан, те, що її дохід складається лише з однієї пенсії, інших видів доходу вона немає, значну ціну позову у розмірі 246 753,35 гривень та розмір судового збору, що підлягає сплаті 2 887,93 гривень, який перевищує 5 % розміру її доходу за 2019 рік 1 381,12 гривень.

Клопотання позивача про повне звільнення від сплати судового збору не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Частинами 1, 3 ст.136 ЦПК України передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплат судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Таким чином, єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони. Особа, яка заявляє відповідне клопотання повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

На обґрунтування звільнення від сплати судового збору позивач надала копію довідки про доходи, видану Управлінням обслуговування громадян Головного управління в Харківській області Пенсійного фонду України від 06.02.2020 року, відповідно до якої, позивач за період з 01.01.2019 р. по 31.12.2019 р. отримала дохід (пенсію) в сумі 27 622,48 гривень.

Враховуючи зазначене позивачем, розмір судового збору, що підлягає сплаті за подання даного позову до суду становить 2 887,93 гривень, що дійсно перевищує 5 % річного доходу позивача за 2019 р. 1381,12 гривень і в цьому випадку відповідно до ч.3 ст.136 ЦПК України з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплат судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Частиною четвертою статті 10 ЦПК України і статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі - Конвенція) і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику ЄСПЛ як джерело права.

ЄСПЛ також вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (Рішення ЄСПЛ у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland») від 19 червня 2001 року, пункт 59). Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів.

Таким чином, з врахуванням практики Європейського суду з прав людини, розмір судового збору, що підлягає сплаті за подання даного позову суд вважає можливим зменшити до 5 % річного доходу позивача за 2019 р. 1 381,12 гривень.

Враховуючи, що за подання даної позовної заяви взагалі не сплачено судовий збір, а закон передбачає сплату не більш ніж 5 % доходу позивача за 2019 р., наявні підстави для залишення її без руху.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Статтею 185 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

З урахуванням наведеного, позовна заява підлягає залишенню без руху, з наданням позивачу строку для усунення недоліків, а саме: проведення оплати судового збору на рахунок отримувача коштів - УК Шевченківський рн/ШевченкР/22030101; код отримувача (ЄДРПОУ) - 37327348; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), номер рахунку (ІВАN) UА0020480; код класифікації доходів бюджету - 22030101; найменування коду класифікації доходів бюджету - судовий збір (Державна судова адміністрація України) та надання доказів оплати судового збору в розмірі 1 381,12 гривні.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статями 175 і 177 ЦПК України, заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.136, 175-181, 187, 191, 197 ЦПК України, ст. 8 Закону України «Про судовий збір», суд, -

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Безм`ятежненської сільської ради Шевченківського району Харківської області про встановлення факту родинних відносин та визнання права на земельну частку (пай) в порядку спадкування за законом, - залишити без руху.

Надати позивачу строк протягом десяти днів з моменту отримання копії ухвали для виправлення допущених недоліків, а саме: оплати судового збору в розмірі 1 381,12 гривні.

Попередити позивача, що в разі невиконання цієї ухвали у встановлений строк, його позовна заява буде вважатися неподаною та буде повернена.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя

Шевченківського районного суду

Харківської області С.М. Стеганцов