Справа № 703/3915/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 листопада 2020 року Смілянський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді Прилуцького В.О.

секретаря судового засідання Кочеткової І.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Сміла цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спадкового майна,-

встановив:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом в якому просила поділити між нею та ОСОБА_2 спадкове майно, яке залишилось після смерті ОСОБА_2 .

До початку судового засідання сторони уклали мирову угоду, просили її затвердити, про що надали до канцелярії суду відповідну заяву.

Сторони в судове засідання не з`явились, але в поданій через канцелярію суду заяві просили провести судове засідання у їх відсутність та затвердити укладену між ними мирову угоду.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Оскільки розгляд справи відбувався у відсутність учасників справи то фіксування судового процесу звукозаписувальним технічним засобом не здійснювався.

Відповідно до умов угоди, за ОСОБА_1 визнається право власності на 2/3 частини квартири АДРЕСА_1 .

ОСОБА_2 не заперечує щоб за ОСОБА_1 було визнано право власності на 2/3 частини квартири АДРЕСА_1 .

ОСОБА_1 сплатила до підписання мирової угоди ОСОБА_2 20000 грн. за її частку у спадковому майні, яке залишилось після смерті ОСОБА_3 .

Вивчивши мирову угоду та матеріали цивільної справи, суд вбачає підстави для визнання мирової угоди та закриття провадження у справі.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 18 грудня 2010 року.

Після смерті ОСОБА_3 залишилась спадщина на 2/3 частини квартири АДРЕСА_1 .

Після його смерті спадщину прийняла його дружина ОСОБА_1 , шляхом подання заяви відповідного змісту до нотаріальної контори та його син ОСОБА_4 , оскільки був зареєстрований разом із спадкодавцем, що підтверджується відповіддю Смілянської державної нотарільної контори № 2409/02-14 від 19 жовтня 2019 року.

Однак, не оформивши належним чином своє право власності на спадкове майно, яке залишилось після смерті ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 помер, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 від 06 лютого 2020 року.

Після його смерті спадщину прийняла його мати ОСОБА_1 та співмешканка ОСОБА_2 , оскільки звернулись до нотаріальної контори із відповідними заявами.

Факт прийняття спадщини сторонами по справі підтверджується копією спадкової справи № 149/2020 року, заведеної Чорнобаївською державною нотаріальною конторою 20 березня 2020 року.

Позивач ОСОБА_1 є дружиною померлого ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_3 від 18 грудня 2010 року.

Відповідно до ст. 1261 ЦПК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

На момент смерті ОСОБА_3 був власником спірного майна, що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 18 квітня 2019 року та копією ухвали суду від 27 липня 2018 року.

Згідно із ч.1 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Позивач ОСОБА_1 та відповідач ОСОБА_2 , прийняли спадщину після смерті як ОСОБА_5 так і ОСОБА_4 , що підтверджується відповіддю Смілянської державної нотаріальної контори № 2409/02-14 від 19 жовтня 2019 року та Чорнобаївської державної нотаріальної контори № 250/01-16 від 3 листопада 2020 року.

Інші спадкоємці після смерті ОСОБА_3 та ОСОБА_4 відсутні, до нотаріальної контори за прийняттям спадщини не звертались, зареєстровані на момент смерті не були, що підтверджується вище вказаними доказами.

Сторони не можуть дійти згоди між собою про розподіл спадкового майна.

Наведенні обставини вказують на існування спору та не можливість визнання права власності на спадкове майно поза судовим шляхом.

Відповідно до ст. 207 ЦПК України мирова угода укладається сторонами з метою врегулювання спору на підставі взаємних поступок і має стосуватися лише прав та обов`язків сторін. У мировій угоді сторони можуть вийти за межі предмета спору за умови, що мирова угода не порушує прав чи охоронюваних законом інтересів третіх осіб. Сторони можуть укласти мирову угоду і повідомити про це суд, зробивши спільну письмову заяву, на будь-якій стадії судового процесу.

У разі укладення між сторонами мирової угоди суд постановляє ухвалу про закриття провадження у справі. Закриваючи провадження у справі, суд за клопотанням сторін може постановити ухвалу про визнання мирової угоди. Якщо умови мирової угоди суперечать закону чи порушують права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у визнанні мирової угоди та продовжує судовий розгляд.

Із викладеного вбачається, що укладена сторонами мирова угода не суперечить вимогам закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, а тому вона може бути визнана судом.

Сторони відмовляються від взаємних претензій з приводу понесених судових витрат.

Зазначена мирова угода приєднана до справи.

Сторонам роз`яснені наслідки такого рішення та закриття провадження у справі, що передбачені ст. 207 ЦПК України.

Керуючись ст. 258,260,354 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

Затвердити мирову угоду між ОСОБА_6 та ОСОБА_2 , за умовами якої:

За ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , проживаючою по АДРЕСА_2 , ІПН НОМЕР_4 визнається право власності на 2/3 частини квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 43,6 кв.м., житловою 30,7 кв.м.), належну ОСОБА_3 , який ІНФОРМАЦІЯ_1 помер.

ОСОБА_2 не заперечує щоб за ОСОБА_1 , було визнано право власності на 2/3 частини квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 43,6 кв.м., житловою 30,7 кв.м.), належну ОСОБА_3 , який ІНФОРМАЦІЯ_1 помер.

ОСОБА_1 сплатила до підписання мирової угоди ОСОБА_2 20000 грн. (двадцять тисяч гривень) за її частку у спадковому майні.

Сторони відмовляються від взаємних претензій стосовно понесених судових витрат.

Провадження по справі закрити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом 15 днів з моменту повного складення тексту судового рішення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляціної скарги, якщо скаргу не було подано, у разі подання апеляціної скарги-після розгляду скарги апеляційним судом, якщо вона не буде скасована.

Згідно п. 15.5) Перехідних положень ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справи витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Головуючий: В.О. Прилуцький